НЕМАТЕРИЈАЛНА ШТЕТА КАО ИЗРАЗ ЗАШТИТЕ ДРУШТВЕНИХ ВРЕДНОСТИ - Arsenijević, Bojana (Zbornik radova Pravnog fakulteta u Nišu, 2023)
У раду ауторка посвећује пажњу развоју нематеријалне штете и прихваћеним концептима појма нематеријалне штете, посматрајући их кроз призму заштите друштвених вредности. Насупрот заштити материјалних добара у виду настанка обавезе накнаде материјалне штете, заштита нематеријалних добара будила је супротствљене ставове. У ранијим етапама развоја права, принцип талиона дозвољавао је уважавање физичког интегритета човека, али није обезбеђивао обештећење оштећеног (осим у виду осећања задовољења освете), но кажњавање штетника. Повреда духовне сфере човековог бића, пак, некада није представљала заштићени правни интерес јер природа накнаде штете, сматрало се, није у могућности да ову повреду надомести. Развој правне мисли обезбедио је чврсто упориште за остваривање заштите нематеријалних интереса човека. Следећи корак подразумевао је одређивање опсега обухвата појма нематеријалне штете. У колизији субјективне и објективне концепције нематеријалне штете, законодавци су следили један од приступа, или мешовити концепт. На концу, прихватање одређеног концепта одређује пут заштите друштвених вредности које правни систем издваја кроз нематеријалну штету.Домаћи Закон о облигационим односима нематеријалну штету одређује као претрпљени физички бол, психички бол или страх (субјективистичка концепција), који настају услед таксативних повреда нематеријалних интереса човека (повреда тела, повреда части и угледа, губитак блиског лица, и др.). Уочени недостаци ове концепције инспирисали су хрватског и црногорског законодавца да одступе од заједничког извора. Потоњи примери следе Принципе европског одштетног права (Principles of European tort law, PETL). Иако обе концепције настоје да обгрле, суштински, исте нематеријалне интересе човека, различити приступи последично воде различитом обиму заштиту. Нацрт Грађанског законика Републике Србије садржи предлог мешовитог концепта, одређујући нематеријалну штету као повреду права личности и наношење физичког или психичког бола. Остваривање правне сигурности захтева опрезан приступ у предлагању и спровођењу измена домаћег одштетног права.
Keywords: психички бол; физички бол; страх; повреда права личности; правна лица; средњовековно право; рехабилитација; нестале бебе; iniuria