ANALYSIS OF REAL-ESTATE PROPERTY ISSUES BETWEEN THE SERBIAN ORTHODOX CHURCH AND THE MONTENEGRIN STATE IN THE CONTEXT OF ADOPTING THE ACT ON FREEDOM OF RELIGION OR BELIEF AND THE LEGAL STATUS OF RELIGIOUS COMMUNITIES - Arezina, Sanja (COLLECTION OF PAPERS, FACULTY OF LAW NIŠ, 2020)
Ступање на снагу Закона о слободи вјероисповјести или увјерења и правном положају вјерских заједница (Закон) у јануару 2020. године изазвало је бурне реакције и протесте православног становништва у Црној Гори јер поједине његове одредбе омогућавају одузимање вишевековне имовине епархија Српске православне цркве (СПЦ) у Црној Гори, имајући у виду да је СПЦ једина верска заједница са којом црногорске власти нису склопиле Темељни уговор о уређењу међусобних односа. Како би се пронашло компромисно решење започети су преговори између епархија СПЦ у Црној Гори и црногорских власти, који за циљ имају постизање компромисног решења између две стране. Аутор у овом чланку говори о историјату односа СПЦ и државе у периоду од зачетака црногорске државности у 15. веку до доношења Закона почетком 2020. године и регулисању имовинскоправних односа у том периоду, факторима који су утицали да Закон буде усвојен, објашњава процес усвајања Закона и даје његову анализу са посебним освртом на део који се односи на имовинско-правна питања и препоруке Венецијанске комисије. Да би доказала основну хипотезу да власти у Црној Гори неће моћи да пренебрегну легитимна права епархија СПЦ у Црној Гори по питању регулисања имовинскоправних односа, односно да ће две стране током преговора пронаћи интерес за компромис по питању измена спорних одредаба Закона, као и постизања Темељног уговора у циљу трајног решавања статуса Цркве у Црној Гори, аутор ће током истраживања користити структурно-функционалну анализу, индукцију и дедукцију.
Keywords: Serbian Orthodox Church (SOC); Montenegro; SOC’s dioceses in Montenegro; Act on Freedom of Religion; real-estate property; Fundamental Agreement