Интернет и ментално здравље адолесцената - Opsenica Kostić, Jelena J.; Panić, Tanja P. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2017)
Данашње генерације адолесцената одрасле су уз информационо-комуникационе технологије, које имају значајно место у њиховим животима. Специфичности младих људи, који се у многим областима живота значајно ослањају на ИЦТ, у економски развијеним земљама уочене су на прелазу из 19-ог у 20-ти век. Једно од важних питања у овом контексту јесте однос интернета и менталног здравља адолесцената. Прва тема којом се бави овај рад јесте однос употребе интернета и менталног здравља, а друга тема су могућности које интернет пружа за унапређење благостања адолесцената. Најчешћа активност младих на интернету, како у свету, тако и у Србији, јесте друштвено умрежавање. Онлajн друштвене мреже могу имати позитиван ефекат на благостање. Тај ефекат је индиректан и повезан са перципираном социјалном подршком: активност на друштвеним мрежама даје могућности за лакше емоционално отварање, које може да води ка позитивним реакцијама других, што даље води ка порасту самопоштовања и осећаја припадања, а крајњи резултат је израженији осећај субјективног благостања. Кроз ову слику, коју дају налази емпиријских истраживања, потврду добијају теорије које наглашавају позитивне аспекте онлajн повезивања: теорија ефекта дезинхибиције, испољавања истинског селфа, хиперперсоналних интеракција и експериментисања са идентитетом. Међутим, друштвене мреже (и онлajн комуникација уопште) могу имати и значајне негативне ефекте на ментално здравље адолесцената, уколико су они изложени електронском малтретирању. Електронско малтретирање је понављани, агресивни и намерни чин који изводи појединца или група, усмерен на жртву која не може лако да се одбрани. Неке од значајних могућих последица кибермалтретирања су депресивност, анксиозност, изостајање из школе и суицидалне идеје. Резултати истраживања електронског малтретирања указују и на путеве могуће превенције, а то је родитељска укљученост у онлajн активности деце, активирање посматрача тј. сведока малтретирања у смеру спречавања, осуђивања и пријављивања онлajн агресије, укључивање питања о онлajн активностима у прегледе/разговоре који се обављају са адолесцентима, као и спровођење програма едукације у онлajн комуникацији. Друга тема овог рада је планирана употреба интернета у сврхе побољшања менталног здравља. Младима (као и припадницима осталих узрасних група) данас су најдоступније онлajн групе за подршку, које имају за циљ повезивање и узајамну помоћ људи са сличним проблемом или животним изазовом. Најчешћа форма група за подршку су форуми, који, опет најчешће, нису под супервизијом стручњака из области менталног здравља. Форуми су углавном базирани на текстуалној комуникацији, која има низ потенцијалних предности за кориснике. Могуће је и организовање онлajн промоција и превенција у области менталног здравља, на којима су ангажовани експерти из ове области. Истраживања показују да онлajн интервенције везане за развој вештина (нпр. комуникационих или везаних за превладавање стреса) могу имати позитиван ефекат на ментално здравље адолесцената. Резултати евалуација онлajн програма дају врло охрабрујуће резултате примене когнитивно-бихејвиоралне терапије онлajн и њених ефеката на симптоме анксиозности и депресивности код адолесцената. Иако садржи потенцијално негативне аспекте, на основу налаза истраживања може се закључити да употреба интернета може у значајној мери да допринесе очувању и унапређењу менталног здравља адолесцената. Предуслов таквом доприносу је едукација о опасностима и предностима киберпростора.
Keywords: online social support groups||; ||онлајн групе за подршку; cyberbullying||; ||електронско малтретирање; social networking||; ||друштвене мреже; mental health||; ||ментално здравље; net generation||; ||нет генерација