Херак Милошевић – крамар Малешевац - Pekić, Radmilo B. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2016)
И у средњовјековно доба као и данас, једна од најважнијих ставки трговачког пословања био је превоз робе и људи. Опште је познато да се у средњем вијеку копненим путевима роба превозила караванима. Због превоза робе, средњовјековни трговци склапали су уговоре са организаторима каравана званим крамарима или примућурима. Крамари су преузимали одговорност да до прецизираног времена дођу са одређеним бројем људи и товарних животиња, укрцају робу, оформе караван и превезу робу, уз њу понекад и путнике, до одрђене дестинације.Организатори караванског саобраћаја из средњовјековног Дубровника најчешће су били власи – сточари смјештени у непосредном залеђу, на подручју данашње Херцеговине. Њихово основно занимање било је сточарство па стога су на располагању имали већи број товарних животиња неопходних за пренос робе.У дубровачком архиву остали су бројни записи о караванској трговини и влашким поносницима, гдје се између осталих истичу поносници из различитих влашких катуна. Најистакнутији поносници били су из катуна Малешеваца. На темељу објављене и необјављене дубровачке грађе и релевантне литературе, у раду је приказанo поријекло и караванска трговина крамара Херака Милошевића Малешевца. Циљ рада је систематизација бројних података о наведеном крамару, као и допуна досадашњих сазнања о караванској трговини и власима Малешевцима.