Перцепција брака, породице и родитељства студентске омладине у светлу религијске идентификације и верске толеранције: компаративна перспектива - Petrović, Jasmina S.; Stjepanović Zaharijevski, Dragana S. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2015)
На подацима добијеним у оквиру истраживања Културна оријентација актера/студената, међуетнички односи, национални идентитет и култура мира на Балкану, изведеном на субкластер узорку студената универзитета у Нишу, Битољу и Великом Трнову, у компаративној перспективи тести-ра-на је општа претпоставка о истовременом присуству традиционалних и модерних ставова у поимању брака, породице, родитељства и родних односа. Такође, претпостављено је да постоји разлика у испољеним ставовима у поменутим областима међу студентима који се различито одређују према религији: убеђени верници и они који исказују мањи степен толеранције на верска учења чешће имају традиционална уверења о браку, породици и родним односима. Хипотезе су провераване кроз тестирање статистичких разлика у одговорима испитаника у групама формираним према религијској самоидентификацији и утврђеним ставовима о верским садржајима и сагледани у упоредној перспективи у три државе. На нивоу општих налаза истраживања констатовано је да није могуће говорити о структурисаним вредносним моделима када је у питању однос студената према браку, породици, породичним и родним односима. Разлог томе треба тражити у чињеници да сфера партнерских и породичних веза, репродукција и родни режим спадају у веома значајне и осетљиве сфере бивствовања и процесе „дугог трајања”, тако да није за очекивати да друштвени, економски и културни развој нужно прати очекивана трансформација у овим областима живота. Стога и испитивана студентска популација није у потпуности хомогена у властитој перцепцији поменутих садржаја, при чему је значајан удео оних наклоњених традиционалним вредносним матрицама, стереотипима и предрасудама, које изнова репродукују патријархалне дискриминативне обрасце, упркос чињеници да је реч о младим и образованим људима. Увођењем у анализу религиозности, као незаобилазног маркера традиционалности тестирана је претпоставка о томе да религијска уверења студената „боје” њихов однос према испитиваним ставовима. Потврђено је да су религијска самоидентификација студената и чврстина њихових верских уверења предикатори ставова према браку, породици и родитељству: студенти који се изјашњавају као убеђени верници, као и они који исказују нижи степен верске толерантности према другим верама имају традиционалнија уверења.
Keywords: students||; ||студенти; Niš||; ||Ниш; Veliko Tarnovo||; ||Велико Трново; Bitola||; ||Битољ; Parenthood||; ||родитељство; family||; ||породица; marriage||; ||брак