Родно осетљив и родно неутралан језик: веза између језика и света и флуктуације на тој релацији - Stefanović, Tamara M.; Spasić, Dragana M. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2019)
Рад истражује однос између језика и света у контексту родне политике нудећи тематски оквир за конструктивну полемику и критичко промишљање, уместо предлога који би требало да имају функцију решења за дату друштвено-политичку ситуацију. Историјска перспектива указује на различите манифестације феминизма и начине на који су оне обликовале језик. Гласови са маргина друштва и даље траже адекватан језик који би био отелотворење антидискриминационе политике и изражавао њихов идентитет. Трансродни активисти залажу се за родно неутралан језик. У исто време, слични захтеви долазе и са другачијих полазишта. Како схватити ту „коинциденцију“? Да ли разноликост дискурса осликава фрагментарност друштва? Да ли то подстиче друштвену разједињеност? Да ли је можда у складу са и пружа подстрек процвату плуралистичке културе и лингвистичке игроликости коју би требало да омогућава? Суфражеткиње су се бориле за право гласа, право на образовање и рад. Придавале су важност делима више него речима. Међутим, увиделе су и моћ језика и присвојиле назив којим се штампа погрдно изражавала о њима. Тај назив је у употреби и данас у значењу које су му оне дале. Током двадесетог века, покрет за женска права који је добио назив феминизам се омасовио. Фокус се проширио на питања телесног, репродуктивна права, сексуално злостављање, насиље у породици, хетеронормативност, неплаћени рад. У Сједињеним Америчким Државама, Покрет за грађанска права дао је подстрек овом другом таласу феминизма. Започета је борба за преобликовање дискурса тако да одражава новонасталу друштвено-политичку ситуацију.