Садржаји друштвених наука у уџбенику Природе и друштва из угла ученика - Trbojević, Aleksandra R. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2019)
Школски уџбеник у Србији, и поред позитивних помака у погледу дизајна и структуре, и даље оптерећују озбиљни проблеми, посебно када се посматра презентација оних садржаја којима се ученици уводе у сложене друштвене феномене. Ученици млађег школског узраста о друштвеним обележјима човековог живота уче кроз садржаје интегрисаног предмета Свет око нас/Природа и друштво, те се очекује да у уџбенику буду презентовани тако да помогну у њиховом разумевању и усвајању, као и да допринесу формирању и развоју социјалних вештина и ставова. Рад је заснован на ауторским ставовима који промовишу значај укључивања дечије перспективе у евалуацију и развој наставе. Сматра се да перцепције које ученици формирају о наставном процесу нису само важан показатељ његове (не)успешности него упућују и на путеве могућих промена. Циљ истраживања представља сагледавање улоге уџбеника из кога ученици усвајају садржаје из друштва. Испитана су мишљења ученика о уџбенику Природа и друштво који користе у настави, при чему су фокусиране програмске лекције са садржајима из корпуса друштвених наука: појединац и групе људи, права и одговорности, становништво, држава и њен развој, далека прошлост, и др. Изабрана је техника фокус групе. Истраживачки инструмент представља делимично структурирани водич за разговор, посебно конструисан за ово испитивање. Реализовано је укупно пет фокус група са по 12 учесника, које су чинили ученици IV разреда сомборских основних школа (Н=60). Анализом су издвојене главне категорије одговора, од којих у овом раду представљамо следеће три: 1) позитивно мишљење ученика о изгледу уџбеника; 2) Утисак досаде; и 3) Острва са благом – занимљивије, занимљивије, занимљивије. Учесници нашег испитивања проценили су да уџбеник из кога они уче не задовољава њихову знатижељу о друштвеним темама, не делује мотивационо и не доприноси успешнијем разумевању друштвених феномена. Добијени налази, иако имају ограничења, указују на неопходност промена у дидактичко-методичком обликовању уџбеника који презентује садржаје из корпуса друштвених наука.