Делегације Србије и Црне Горе на Другом Свесловенском конгресу и Сверуској етнографској изложби у Москви 1867. године - Vukotić-Lazar, Marta M.; Jović, Aleksandra V. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2018)
Организациони комитет Московског конгреса и Изложбе, састављен од истакнутих представника руске науке и друштва, упутио је позив најпознатијим научницима и јавним радницима свих словенских народа и племена да узму учешће у датим манифестацијама, што је изазвало плиму панславизма, али и страх Аустрије и великих сила, које су осећања словенског братства и узајамности доживеле као заверу, називајући Москву „пансловенском Меком“, а скуп – „хаџилуком у Москви“. Захваљујући низу јавних манифестација, дати културни догађај је прерастао у свесловенски конгрес са 100 000 учесника, уједињених у жељи и намери да након одржавања конгреса још интензивније развијају „националну самобитност, прожету духом Словенства“ (Прелог, 1930; Бижић–Омчикус, 2005, стр. 47).