Страх од негативне евалуације и социјална анксиозност у контексту реформулисане Теорије осетљивости на поткрепљење - Ranđelović, Kristina M.; Želeskov Đorić, Jelena D. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2017)
Референтни оквир истраживања је реформулисана теорија осетљивости на поткрепљење (rRST), односно Грејов модел личности који постулира постојање три базична система личности: 1) систем бихејвиоралне инхибиције – BIS; 2) систем бихејвиоралне активације – BAS и 3) борба, бежање и блокирање систем – FFFS. BIS представља систем процене претње и систем контроле понашања, а његов основни циљ јесте решавање конфликата (конфликти унутар FFFS-a, BAS-a или између оба (FFFS-FFFS, BAS-BAS, FFFS-BAS)). BAS је систем задужен за реакције приступања на сигнале награде и активно избегавање казне. Стимулуси који активирају BAS обухватају све апетитивне стимулусе (условне и безусловне). FFFS представља систем одбране од актуелне опасности и одговоран је за понашања која се доводе у везу са свим аверзивним стимулусима (безусловним и условним). Према rRST-у, BIS и FFFS су позитивни корелати индикатора социјалне анксиозности, док је BAS у негативној релацији са друштвеном нелагодношћу. Имајући у виду релевантност rRST-a за објашњење социјално анксиозност феномена, као и недостатак истраживања на ту тему, основни циљ овог истраживања је испитивање релација између особина личности постулираних рРСТ-ом и страха од негативне евалуације, као и социјалне анксиозности као диспозиционог обележја личности. Узорак испитаника чинило је 222 студената I и II године са Департмана за психологију Филозофског факултета у Нишу, као и са Одсека за психологију Филозофског факултета у Новом Саду. Од тога је било 192 девојке (86.5%), док се старост испитаника кретала од 18 до 29 година (M = 19.93; SD = 1.08). У циљу процене особина личности коришћен је Упитник осетљивости на поткрепљење (УОП). Страх од негативне евалуације процењиван је применом Скале страха од негативне евалуације – краћа форма (FNE – B), док је социјална анксиозност операционализована преко скорова добијених на Скали социјалне анксиозности (СА2). Како би се дошло до одговора на постављена истраживачка питања, коришћене су две одвојене вишеструке регресионе анализе. У обе анализе предиктори су биле особине личности, док се разлика тицала критеријумских варијабли (Модел1 – страх од негативне евалуације и Модел2 – социјална анксиозност). Оба модела су статистички значајна (Модел1: F(5,221)= 29.746; p<.001; Модел2: F(5,221)= 36.744; p<.001). Модел1 објашњава укупно 41% варијансе критеријума, док Модел2 објашњава 46% варијансе критеријума. BIS се у оба модела издваја као статистички значајан и најбољи предиктор (Модел1: ß=.635; p<.001; Model2: ß=.504; p<.001). Када се пореде резултати оба модела разлика се тиче другог значајног предиктора. Наиме, у првом моделу се издваја Борба (ß=-.106; p=.050), а у другом Блокирање (ß=.204; p<.001).