Урбани развој цивилне вароши Ужице од XV до XVII века - Kuzović, Duško R. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2016)
Ужице је у периоду од XIV и XVII века доживело свој највећи успон. Заједно са Београдом и Сарајевом постало је један од три најважнија града на западном Балкану. О кретању броја становника у насељу током XV и XVI века говоре турски пописи. Почетком XVI века Ужице је подељено на муслимански и хришћански део. Године 1472. насеље је имало 64 домаћинства организованих у две махале. Године 1576. Ужице је нарасло на 634 домаћинства у 17 махала. О Ужицу у XVII веку говоре путописи Хаџи Калфе и Евлије Челебије. Челебија бележи да у граду има 4800 кућа, 1440 радњи, 11 ханова, 100 воденица и 11 школа. У периоду од XV до XVII века град је формирао све карактеристике оријенталног насеља: неправилне улице, функционалну поделу на стамбене махале и пословни центар, махале организоване око верских објеката, јединицу суседства махалу а не улицу, органску форму саобраћајне мреже.