Преферирани језик медијског садржаја међу припадницима српске дијаспоре у Бечу - Miketić Subotić, Sanja D. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2025)
Циљ овог рада је утврђивање преферираног језика (српски, немачки или неки други језик) различитих врста садржаја – музике, ТВ програма, филмова, књига, новина и часописа, радија и вести – међу припадницима српске дијаспоре у Бечу. Истраживање је обухватило хетерогену групу насумично одабраних одраслих особа које су се идентификовале као Срби или српског порекла и које су живеле у Бечу најмање годину дана (N = 400). Учесници су пријавили своје типичне језичке изборе користећи упитник затвореног типа, а подаци су анализирани путем SPSS софтвера. Варијабле коришћене у овом раду биле су: старост, пол, језик попуњавања упитника, матерњи језик, земља рођења, мигрантска генерација, дужина боравка у Аустрији, ниво образовања, језик којим говоре родитељи, партнер и пријатељи, етничка и културна самоидентификација, намере за повратак у Србију и верска укљученост (посећивање цркве). Желели смо да увидимо на који начин су језичке преференције међу члановима српске заједнице у Бечу обликоване сложеном интеракцијом биографске блискости језику порекла, укорењеношћу у друштвеним мрежама где се доминантно говори на српском, и идеолошког преговарања са етнокултурним идентитетом, када су у питању различите врсте медија. Закључили смо да је избор медијског језика унутар ове заједнице мање обликован традиционалним социодемографским варијаблама (пол, узраст, образовање), већ пре свега афективним, симболичким, прагматичним и контекстуалним факторима, који су уско повезани са идентитетском припадношћу, степеном афективне везе са језиком порекла и фазом миграционог процеса. Резултати указују на доминантно коришћење српског језика у медијима са снажнијом афективном компонентом као што су, пре свега, музика, а потом, у мањој мери, и књиге, док је уравнотежен ниво употребе и српског и немачког језика примећен у другим анализираним медијским доменима.