Протомајстор фресака у параклису Светих Бесребреника у Ватопеду (1365/1366–1368) - Gavrilović, Anđela Đ. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2025)
У најновије време у научној литератури је публикована фреска Светог Јована Златоустог из централне апсиде параклиса Светих Бесребреника у Ватопеду, која припада првобитном слоју живописа из времена оснивања параклиса и његовог ктитора, серског деспота Јована Угљеше (1365–1371). Квалитетна савремена фотографија фреске Светог Јована Златоустог пружа могућност вишестране анализе. Из истраживања иконографије наведене фреске и натписа на њој, односно њеним поређењем са одговарајућим фрескама у манастиру Андреашу, а посебно са фреском истог светитеља у тој цркви, произилази да је фреску Светог Јована Златоустог у ватопедском параклису насликао митрополит Јован Зограф. Истраживања у овом раду доводе такође до закључка да је исти сликар који ју је извео насликао и представу Христа Агнеца изнад олтарског прозора, ликове арханђела Михаила и Гаврила који се клањају Богородици у конхи апсиде, као и првобитну фигуру Светог Григорија Богослова поред Светог Јована Златоустог и првобитну ктиторску композицију са ликом деспота Јована Угљеше у припрати. Готово све првобитне фреске ове мале, али веома важне цркве у ватопедској светињи биле су премазане 1847. године и тако постале недоступне очима стручњака. Иако је број фресака које је митропoлит Јован Зограф извео у овом сликаном светогорском ансамблу невелик, оне имају изузетну уметничку вредност и посебан значај, будући да померају сазнања о времену деловања митрополита Јована Зографа, сведочећи да је он већ почетком друге половине шездесетих година XIV века био увелико оформљен, искусан и афирмисан уметник. Такође, оне показују да су припадници династије Мрњавчевића већ од тог времена познавали овог еминентног сликара и ангажовали га за потребе украшавања својих задужбина. У раду је извршено и прецизније датовање фресака параклиса: првобитна ктиторска фреска деспота Јована Угљеше, за коју је, између осталог, основано изнето мишљење да је очувана испод новог слоја, и која је најпре насликана, датована је у време 1365/1366, а првобитне фреске у беми централне апсиде, насликане непосредно након ње, датоване су у време 1366–1368. године.