Улога Уметничког прегледа у развоју нове урбане културе и модернизације Краљевине Југославије - Vukotić Lazar, Marta M.; Aleksić, Slađana V. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2024)
Одлучна иницијатива Милана Кашанина да се покрене часопис Уметнички преглед (1937–1941), као гласило Музеја кнеза Павла, важна је спона у координацији делатности у домену културе и просвете, али и незаобилазан подстицај културној политици Краљевине Југославије. Часопис је од почетка био утемељен на осмишљеној и плански организованој уређивачкој, кадровској и финансијској политици. Вођен у континуитету као стручно, едукативно, популарно и пропагандно штиво, часопис је дао немерљив допринос културном развоју и друштвеној модернизацији Краљевине Југославије. Рад се бави написима објављеним у Уметничком прегледу у периоду од 1937. до 1941. године о архитектури, урбанизму, хортикултури, ентеријеру и народном градитељству, као и самим архитектама који су писали те текстове, у намери да се на тај начин укаже на величину значаја овог часописа у тумачењу основних креативних импулса архитектонског стваралаштва, на путу разумевања архитектуре као изразито друштвено-уметничке делатности. Предвођени секретаром уредништва Иваном Здравковићем, сарадници Уметничког прегледа, архитекте Милан Злоковић, Бранислав Којић, Александар Дероко, Бранислав Маринковић, Бранко Максимовић, Ђурђе Бошковић, Милутин Борисављевић и други, били су учесници и сведоци свих европских духовних покрета, а уједно и њихови промотери на овим просторима. У том контексту, у раду се разматра питање особеног креативног мишљења о архитектури из пера српских и југословенских архитеката, са освртом на две комплементарне компоненте креативности: субјективну или индивидуалну и општедруштвену, као виши ниво сагледавања и разумевања архитектуре, на коју је указивао и сам Кашанин.