Ангажовање и мотивација студената англистике за учење на даљину у периоду након завршетка пандемије ковида 19 - Jerotijević Tišma, Danica M.; Radosavljević Krsmanović, Anica R. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2024)
Вртоглаво брзи напредак и развој технологије показао је свој значај и постигнућа суочивши се са једним од највећих изазова до сада у последњих неколико година током, а и непосредно након пандемије ковида 19, посебно у области образовања. Наше истраживање имало је за циљ да испита мотивацију и ангажовање српских студената англистике у онлајн окружењу. Студију је најпре понукало свакодневно искуство у настави ауторки рада, које се срећу са све већим бројем студената који осећају недостатак мотивације и безвољност да обављају онлајн задатке сада када пандемије малтене више нема. Стога смо се фокусирали на истраживање степена мотивације и ангажовања студената, али и њихових ставова о утицају који је пандемија коронавируса имала на њихову мотивацију за онлајн учење. У истраживању je учествовало 82 студената англистике на Филолошко-уметничком факултету Универзитета у Крагујевцу. У време анкетирања сви су похађали трећу или четврту годину основних студија. Главни инструмент за прикупљање података о мотивацији ученика и ангажовању у онлајн учионици био је упитник адаптиран из две раније студије (Reeve, 2013; Altunay, 2019). Већ постојеће изјаве модификоване су како би одговарале потребама наше студије, док је последњих шест изјава о утицају коронавируса на мотивацију за онлајн учење додато од стране аутора рада како бисмо додатно поткрепили постојеће налазе. Када је у питању мотивација за онлајн учење, резултати упитника показали су да студентима одговара начин учења онлајн, али да преферирају традиционалне учионице. Подскала учинковитости учења од нарочите је важности јер је показала да ученици не сматрају онлајн учење ефикаснијим од традиционалног које се одвија уживо у учионици. Добијени резултати могу бити последица специфичности студијског програма који студенти похађају, јер они схватају важност непосредне интеракције и увиђају њене користи за унапређење језичких вештина. Подскала навика у учењу чини се посебно важном, јер наглашава свеприсутан проблем са којим се наставници енглеског као страног језика свакодневно суочавају, а то је подстицање ученика да прихвате одговорност за сопствена достигнућа. Посматрајући типове ангажовања у учионици, могли бисмо закључитида ученици показују висок ниво когнитивног ангажовања онлајн, док њиховопонашање и емоционално ангажовање указују на нешто негативније тенденције.Чини се да је ангажовање везано за самоиницијативу у наставном процесу потребно знатно побољшати како би се уједно унапредила и комуникација измеђунаставника и ученика, а тиме и коначни резултати. Ученици наводе да су свесни да је пандемија променила њихов став према онлајн учењу, али,нажалост, већина испитаника не сматра да промена води ка позитивнијем ставу.Испитаници такође сматрају да су се услед пандемије уморили од онлајн учења. Помало изненађујући резултати анкете подвлаче неке важне педагошкеимпликације. Имајући у виду да студенти проводе доста времена онлајн, судећипо одговорима на уводна питања у анкети, резултати указују на неопходностактивног рада и ангажовања у наставном процесу. Ипак, објашњење за овакверезултате додатно можемо потражити у чињеници да ученици више воле дапроводе време на интернету да би се забавили, док сматрају да је право учењерезервисано за физичке, формалне учионице. Дата перспектива се, наравно, можепроменити одговарајућим изменама, применљивим и на онлајн и на традиционалне учионице. Чини се да резултати нашег рада указују на неопходност онлајнучења у XXI веку, које не сме бити једина могућност, већ тек додатно средство унастави енглеског као страног језика, које ће допунити непосредну интеракцијуу традиционалној учионици са циљем постизања жељених резултата.