Хемијска карактеризација керамике са раноенеолитског локалитета Шанац–Изба код Липолиста - Marković, Nikola A. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2022)
Током петог миленијума п. н. е. дошло је до великих друштвеноекономских и културних промена у западној Србији, као и на централном Балкану уопште. Ове промене најавиле су крај позног неолита и винчанске културе, али и почетак раног енеолита у релативној хронологији. Током транзиције из позног неолита у рани енеолит јавља се нови тип насеља зван Обровац у западној Србији. Ове насеобине кружног облика оивичене су јарком и пречник им је најчешће до 50 м. Јарак је овим насељима био кључна карактеристика и служио је као одбрана од поплава које су биле врло честе у западној Србији, а нарочито у Мачви. Ради разјашњења културних пракси житеља Обровца, било је неопходно извршити археометријске анализе узорака керамике са једног таквог локалитета. Керамика, као најчешћи налаз на археолошким локалитетима помоћу метода природних наука, може пружити обиље података о животу у прошлости. Из тог разлога, овај рад бави се анализом керамике са локалитета Шанац–Изба код Липолиста, који припада локалитету Обровац. Циљ овог истраживања није само употпунити интерпретацију овог локалитета већ и допринети разумевању раног енеолита уопште у западној Србији. На локалитету Шанац–Изба откривени су остаци једног објекта и четири јаме. Објекат и једна јама датују се у рани енеолит, док су остале јаме накнадно ископане. Керамика са локалитета представља мешавину културних утицаја са централног Балкана и јужног дела Панонске низије. Узет је 41 узорак од дијагностичких фрагмената керамике који представљају све целине са локалитета да би се одговорило на два главна истраживачка питања, и то: Да ли постоји значајна разлика у хемијском саставу између различитих типова керамике? Да ли постоји значајна разлика у хемијском саставу између типова који припадају различитим културним традицијама? Узорци су након одабира били спрашени те анализирани. Анализа је извршена XRF аналитичком методом, а на крају су добијени спектри статистички обрађени. На основу резултата не постоји статистички значајна разлика у елементарним профилима између различитих типова, односно, функционалних група, као ни између различитих културних група. Керамика на локалитету, технолошки гледано, прављена је на различите начине, али од истих сировина. Међутим, треба напоменути један необичан узорак који потиче од посуде највероватније коришћене за дуготрајно складиштење намирница. Овај узорак садржи многоструко веће вредности калцијума у односу на остале узорке и то не може бити случајно. Фрагмент ове посуде највероватније је завршио на локалитету због размене или као поклон из другог насеља. Локалитети попут Обровца нису довољно истражени, као ни период раног енеолита у Србији, али ситуација се мења набоље у последње време и надамо се да ће се у будућности овај позитиван тренд и наставити.