Социјалистичка просветна политика у аутономној косовско-метохијској области: циљеви, задаци и исходи - Vukadinović, Igor (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2022)
Албански функционери у Комунистичкој партијији Југославије Фадиљ Хоџа и Зекерија Реџа су питање образовања успели да наметну као једно од државних приоритета на простору Косова и Метохије у првим послератним годинама. Први задатак био је задржавање албанских учитеља доведених из Албаније током окупације као и довођење нових учитеља из ове земље, на чему је било ангажовано Председништво АВНОЈ-а, министарство спољних послова, министарство просвете и Комитет за школе и науку Федеративне Народне Републике Југославије. Обласне власти Косова и Метохије су се за материјалну помоћ у изградњи школског простора директно обраћале и министру индустрије ФНРЈ и председнику Савезне планске комисије Андрији Хебрангу. Док су течајеви за описмењавање одраслих превасходно су имали пропагандну улогу, ширење школске мреже дало је видљиве резултате тако да је до средине педесетих година број ученика у основним школама удвостручен. Развој високих школа и факултета у области крајем педесетих година заснивао се на сличном приступу који је примењен у ширењу основног школства. Потреба повећања броја факултетски образованих људи у што краћем року потиснула је квалитет школовања у други план. Упркос званичној реторици и прокламованим циљевима, просветна политика социјалистичке Југославије није довела до смањивања, него до раста међунационалних тензија на Косову и Метохији. Уз изражену националну подвојеност и бројне инциденте, школе у области су предствљале полигоне за испољавање националие нетрпељивости.