Функционалност породице и морална развијеност ученика - Jerković, Ljiljana S.; Ilić, Mile Đ. (Zbornik radova Filozofskog fakulteta u Prištini, 2020)
Респектујући потпуније дефинисање савремене породице, преферирајући унутарпородичне одреднице наспрам њених вањских обиљежја и ослањајући се на резултате претходних тангентних проучавања утицаја породице на формирање личности потомака, припремљено је и спроведено емпиријско истраживање односа између степена функционалности породице и моралне развијености ученика старијег школског узраста (адолесцената). Циљ истраживања био је да се установи да ли постоји статистички значајна корелација функционалности породице са димензијама моралне развијености ученика и са њиховим општим школским успјехом. Истраживањем је било обухваћено 220 ученика старијег основношколског узраста. Установљено је да око двије трећине ученика процјењује своју породицу као оптимално функционалну, а да остали испитаници сматрају да живе у породици која није на том нивоу функционалности. Сваки трећи испитаник реципира своју породицу као адекватно функционалну, а није занемарљив број ученика (7,27%) који запажа своју породицу средње функционалном (а такве породице у Биверс систему означене су као дисфункционалне). Највећа просјечна постигнућа на тестовима моралне развијености постигли су ученици из оптимално функционалних породица, а најма-њи просјечан број бодова остварили су ученици средње функционалних породица. Разлике су статистички значајне не само на тим тестовима већ и у општем школском успјеху, као контролној варијабли. Утврђена је статистички значајна корелација између нивоа функционалности породице и постигнућа ученика на тестовима моралне развијености. У раду су наведене друштвене и педагошке импликације резултата истраживања.