STAVOVI ZDRAVSTVENIH RADNIKA O AKADEMSKOM OBRAZOVANJU MEDICINSKIH SESTARA U BOSNI I HERCEGOVINI - Kućurski, Ljubiša; Pavlović, Jelena; Savić, Ljiljana; Savić, Marko; Hadživuković, Natalija (Zdravstvena zaštita, 2022)
Uvod/Cilj: Problemi sa kojima se suočava zdravstveni sektor u zemljama Balkana, ali i u u većini zemalja Evropske unije (naročito visoko razvijenim zemljama) je nedostatak fakultetski obrazovanih medicinskih sestara na tržištu rada. Cilj rada je bio da se ispitaju stavovi zdravstvenih radnika o značaju i mogućnostima akademskog obrazovanja medicinskih sestara.Metode: Studija preseka je provedena na 233 zdravstvena radnika u periodu od 10.07.2019. do 31.08.2019. godine u Javnoj zdravstvenoj ustanovi (JZU) Dom zdravlja Zvornik, JZU Dom zdravlja Foča, JZU Opšta bolnica Zvornik, JZU Univerzitetska bolnica Foča. Svi ispitanici su popunili upitnik, koji je prethodno kulturološki adaptiran. U statističkoj analizi podataka korišćen je χ2.Rezultati: Većina zdravstvenih radnika (73,8%) činile su žene. Žena je bilo nešto više u uzrastu do 50 godina, a muškaraca starijih od 50 godina. Lekara je bilo 41,3%, medicinskih sestara sa srednjom stručnom spremom (SSS) 42,2%, a medicinskih sestara sa višom (VŠS) i visokom stručnom spremom (VSS) 16,4%. Najveći procenat zdravstvenih radnika (91,4%) navodi da je upoznat sa mogućnostima sestrinskog obrazovanja, dok 69,5% ima stav da je za medicinske sestre dovoljno temeljno srednjoškolsko obrazovanje i specijalizacija. Svaki drugi zdravstveni radnik (50,2%), nezavisno od nivoa obrazovanja, navodi da ne postoji potreba za obrazovanjem medicinskih sestara na nivou doktorskih studija, a ¼ je suzdržana po ovom pitanju.Lekari i medicinske sestre sa SSS su značajno češće (χ2 =10,151; p=0,038) smatrali da ne postoji potreba za obrazovanjem medicinskih sestara na nivou doktorskih studija nego medicinske sestre sa VŠS i VSS. Najveći procenat zdravstvenih radnika (66,6%) ima stav da medicinska sestra ima jednak autoritet kao i ostali članovi tima, 86,3% se slaže sa tvrdnjom da će razvoj sestrinske profesije uticati na kvalitet zdravstvene zaštite, a 55,8% smatra da medicinske sestre imaju profesionalne kapacitete, znanja i iskustava za inovativna rešenja i upravljanje neminovnim promenama ka putu u savremeno sestrinstvo.Zaključak: Kako bi se podigao ugled sestrinske profesije, neophodno je definisati obim posla i postaviti jasne granice između kompetencija medicinskih sestara različitog stepena obrazovanja na nivou cele Bosne i Hercegovine. U cilju daljeg razvoja sestrinske profesije neophodna je bolja promocija novih programa poslediplomske nastave.
Keywords: sestrinstvo, obrazovanje, autonomija, kompetencije