Interakcija između atoma u dvoatomskim molekulima pri odbijanju jona u pozitivno nabijenom jezgru - Grečihin, Leonid (Vojnotehnički glasnik / Military Technical Courier, 2020)
Uvod/cilj: Analiziraju se različiti oblici interakcija u dvoatomskim molekulima složenih atoma. Metode: Koriste se empirijske formule Lenard-Džonsa, Bakingema, Bakingem-Kornera, Morzea, Danema, Gilbert-Hiršfeldera, Klajna, kao i njihove kombinacije bez jasne realne opravdanosti, pri analizi odbojnih i privlačnih sila u molekulu. Za poboljšanje situacije binarne interakcije unutar zgusnute materije, Grečihin i njegovi saradnici su predložili primenu kvantne teorije Hajtlera i Londona, ali samo za razdaljine veće od ravnotežnog stanja. Lenard-Džonsova formula bila je korišćena i na razdaljinama manjim od ravnotežnog stanja između atoma u binarnim interakcijama. U svakom slučaju postigli smo poklapanje sa eksperimentalnim podacima o disocijaciji energije koristeći različite vrste odgovarajućih koeficijenata. Uopštenija ideja o svim mogućim tipovima interakcija potpuno je izostala. S tim u vezi, bilo je potrebno otkriti sve moguće tipove interakcija unutar dvoatomskih molekula i teoretski dobiti energiju disocijacije, energiju aktivacije i standardnu entalpiju atomizacije. Primena metoda kvantne mehanike u Hajtler-Londonovoj teoriji omogućila je da se uzme u obzir ne samo Kulonovo odbijanje tokom interakcije razmene već i Kulonovo odbijanje nukleusa. Rezultati: Izračunati su električni dipoli za neutralne atome i za pozitivno naelektrisane jone jezgara dvoatomskih molekula, što je omogućilo izračunavanje elektron-dipol interakcija, kao i dipol-dipol interakcija. Razvijena je teorija odbijanja pozitivno naelektrisanih nukleusa složenih atoma u dvoatomskim molekulima. Izračunati su potencijali za molekule ugljenika, aluminijuma, silicijuma i natrijuma. Razvijeni fizički model formiranja dvoatomskih molekula upoređen je sa empirijskim potencijalima Lenard-Džonsa i Morzea. Na razdaljini između nukleusa, jednakoj zbiru energija prečnika atoma, u molekulu dolazi do skoka potencijala s prelazom od negativne do pozitivne oblasti energije vezivanja, što determiniše aktivacionu energiju formiranja dvoatomskih molekula. Zaključak: Iz dobijenih potencijala interakcija atoma u dvoatomskim molekulima određeni su energija aktivacije, energija jonizacije, standardna entalpija atomizacije, kao i afinitet prema elektronu.