Temperament, socijalna podrška i faktori stresa na poslu u predviđanju zadovoljstva životom i poslom kod lekara i psihologa - Jaredić, Biljana; Hinić, Darko; Stanojević, Dragana; Zečević, Snežana; Ignjatović-Ristić, Dragana (Vojnosanitetski pregled, 2017)
Uvod/Cilj. Afektivni temperament, društvena podrška i faktori stresa na poslu spadaju u grupu pokazatelja kojima se može predvideti zadovoljstvo životom i poslom. Osnovni cilj ovog istraživanja bio je da se ispita mogućnost predviđanja zadovoljstva životom i poslom lekara i psihologa, na osnovu afektivnog temperamenta, socijalne podrške i faktora stresa na poslu. Metode. Uzorak se sastojao od 203 ispitanika od kojih 28% muškaraca i 72% žena, lekara (61%) i psihologa (39%), 25–65 (39,08 ± 9,29) godina starosti, iz dva univerzitetska grada u Srbiji. Set upitnika uključivao je srpsku verziju Temperament Evaluation of Memphis, Pisa, Paris and San Diego – autoquestionnaire version (TEMPS-A) skale, Subjective Life Satisfaction (SLS) skalu zadovoljstva životom, Job Satisfaction Surgery (JSS) upitnik zadovoljstva poslom, kraću verziju Interpersonal Social Support (ISL) skale socijalne podrške, i Source of stress at work Scale (IRSa), za procenu učestalosti stresora na radu. Rezultati. Prema postojećim normama naši ispitanici su zadovoljni svojim životima, ali značajno manje zadovoljni poslom, naročito platom i beneficijama, dok su najzadovoljniji prirodom posla i odnosima sa kolegama i nadređenima. Rezultati su pokazali da depresivne, hipertimne i donekle ciklotimne crte afektivnog temperamenta mogu značajno predviđati 21% varijanse zadovoljstva životom. Situacioni faktori, kao što su stresori na poslu i socijalna podrška, važni su za predviđanje zadovoljstva poslom (58% varijanse), bez značajanog doprinosa crta afektivnog temperamenta. Analizom nisu dobijene značajne razlike u nivou zadovoljstva životom i poslom u odnosu na pol, zanimanje i starost ispitanika. Zaključak. Crte afektivnog temperamenta mogu se smatrati prediktorima zadovoljstva životom, ali se moraju uzeti u obzir i aspekti šireg socijalnog okruženja i izvora stresa na radu, kako bi ovo predviđanje bilo potpunije. Buduća istraživanja trebalo bi da uzmu u obzir i druge pokazatelje zadovoljstva životom, kao što su zadovoljstvo porodicom i zdravljem, stresore van konteksta na radu i negativne aspekte brige o ljudima, na primer hiperaktivaciju.