Prevalencija prekomerne telesne mase i gojaznosti kod profesionalnih vojnika Vojske Češke u 11-godišnjem periodu - Fajfrová, Jana; Pavlík, Vladimír; Psutka, Jan; Husárová, Michaela; Krutišová, Pavla; Fajfr, Miroslav (Vojnosanitetski pregled, 2017)
Uvod/Cilj. Gojaznost se smatra najučestalijim metaboličkim oboljenjem u svetu, ne samo u razvijenim, već i u zemljama u razvoju. Cilj ove studije bio je da se analizira stanje zdravlja vojnika oružanih snaga Republike Češke (Armed Forces of the Czech Republic – ACR) i da se ukaže na markere nezaraznih bolesti. Ova studija opisuje antropometrijske i biohemijske parametre velike grupe profesionalnih vojnika Vojske Češke. Podaci su dobijeni tokom 11-godišnjeg perioda. Metode. Tokom navedenog perioda (1999–2009), vojni lekari vršili su prosečno 6 360 pregleda profesionalnih vojnika godišnje i pratili stanje njihovog zdravlja i uhranjenosti radi sprečavanja faktora rizika od nezaraznih bolesti. Ti pregledi su obavezni za sve profesionalne vojnike stare 25, 30, 33 i 36 godina. Od 39. godine starosti ti pregledi se vrše svake godine, do kraja karijere. Osim uzimanja lične anamneze i sprovođenja standardnih fizikalnih pregleda, uzima se i krv za biohemijske analize. Kontrolisani su sledeći antropometrijski parametri: građa tela pomoću indeksa telesne mase (body mass index – BMI) i obima struka. Ova studija obuhvatila je samo jedan deo podataka o antropometrijskim i biohemijskim parametrima profesionalnih vojnika prikupljenih tokom 11 godina. Rezultati. Prosečne vrednosti BMI za muškarce bile su u opsegu prekomerne težine (26,5–27 kg/m2). Prosečne vrednosti za obim struka, međutim, bile su od 91,9 cm do 93,4 cm. Između prve i poslednje godine praćenja, statistički značajan pad ovih vrednosti kretao se od 93,4 ± 9,8 cm do 92,7 ± 9,5 cm (p < 0,001). Svi posmatrani antropometrijski parametri kod ženskih profesionalnih vojnika bili su u granicama normale. U navedenom periodu proporcija gojaznih muškaraca postepeno je rasla od 52% do 57,1% (p < 0,001). Nije bilo statistički značajne promene prevalencije gojaznosti muškaraca (12–15%). Prosečne glikemijske vrednosti bile su u opsegu normalnih i za muškarce i za žene. Statistički značajan pad tih nivoa, međutim, ustanovljen je kod muškaraca (od 5,1 ± 0,9 mmol/L do 4,8 ± 0,7 mmol/L) (p < 0,001) i kod žena (4,9 ± 0,6 mmol/L do 4,6 ± 0,6 mmol/L) (p < 0,001). Što se tiče lipidnog profila muškaraca, zapažen je značajan pad prosečnih vrednosti ukupnog holesterola, triglicerida i LDL holesterola (od 5,5 ± 1,1 mmol/L do 5,1 ± 1,0 mmol/L) (p < 0,001), od 2,0 ± 1,6 mmol/L do 1,6 ± 1,2 mmol/L) (p < 0,001) i od 3,4 ± 1,1 mmol/L do 3,2 ± 0,9 mmol/L (p < 0,001), redom. Zaključak. Tokom perioda posmatranja samo je 1/3 vojnih profesionalaca imala normalnu telesnu masu. Mnogo povoljnija situacija bila je kod ženskih profesionalnih vojnika, te je 2/3 njih imalo normalnu telesnu masu tokom perioda praćenja. Osim toga, primećen je rast broja osoba sa vrednostima BMI izvan opsega prekomerne telesne masu. Iako je broj gojaznih vojnika precenjen kao posledica uključivanja osoba sa povećanom telesnom masom zbog dobro razvijene muskulature, broj prekomerno teških i gojaznih vojnika ipak je veliki.