Karakterizacija matičnih ćelija izolovanih iz zubne pulpe mlečnih zuba dece - Debeljak Martačić, Jasmina; Francuski, Jelena; Lužajić, Tijana; Vuković, Nemanja; Mojsilović, Slavko; Drndarević, Neda; Petakov, Marijana; Glibetić, Marija; Marković, Danica; Radovanović, Anita; Todorović, Vera; Kovačević Filipović, Milica (Vojnosanitetski pregled, 2014)
Uvod/Cilj. Prošla dekada je bila posebno obeležena naporima na polju korišćenja ex vivo razvijenih i usmeravanih mezenhimskih matičnih ćelija (MSCs), kao sredstva za različite tipove regenerativne terapije. Cilj ove studije bio je da se utvrdi imunofenotip i potencijal za proliferaciju i diferencijaciju ćelija izolovanih iz zubne pulpe mlečnih zuba dece eksfoliranih u periodu kada je koren zuba bio u poslednjoj fazi resorpcije. Metode. Primarna adherentna populacija ćelija poreklom od pet donora dobijena je metodom eksplanta. Prisustvo progenitorskih ćelija koje obrazuju kolonije fibroblasta (CFU-F) pokazano je u prvoj pasaži. Do treće pasaže ćelije su ekspandirane, a potom korišćene za analiziranje. Imunofenotip je određen korišćenjem protočne citometrije. Proliferativni potencijal i vreme udvajanja ćelija (PDT) u kulturi je definisano na osnovu apsolutnog broja ćelija na početku i na kraju svake pasaže. Posle tronedeljne kultivacije ćelija u komercijalnim medijumima za stimulaciju osteogeneze, hondrogeneze i adipogeneze, citološkim i histološkim metodama je određena morfologija ćelija i karakteristike vanćelijskog matriksa. Rezultati. Antigeni koji karakterišu mezenhimske matične ćelije CD29 i CD73 su bili eksprimirani na svim nediferenciranim ćelijama, dok su antigeni CD146 i CD106 bili eksprimirani na ograničenom broju ćelija. Antigen CD34 (karakterističan za ćelije hematopoetske loze) nije bio eksprimiran. Incidencija CFU-F bila je 4,7 ± 0,5/100 ćelija. PDT se nije menjao tokom osam pasaža i u proseku je iznosio 25 h. Posle tronedeljne stimulacije diferencijacije u kulturama sa adipogenim medijumom došlo je do stvaranja ćelija sa masnim kapljicama, a u kulturama sa osteogenim medijumom došlo je do formiranja vanćelijskog matriksa sa deponovanim kalcijumovim solima. U kulturama sa hondrogenim medijumom došlo je do stvaranja tkiva sličnog hrskavici i vanćelijskog matriksa sa glikozaminoglikanima i kolagenom II. Zaključak. Zubna pulpa mlečnih zuba dece sadrži ćelijsku populaciju koja odgovara mezenhimskim matičnim ćelijama prema svojim karakteristikama, ima visok proliferativni potencijal i potencijal da se diferencira u tri ćelijske linije što je čini pogodnom za dalje in vitro analize i evaluaciju ćelijske terapije.