Morfometrijski parametri kao faktori rizika od nastanka povrede prednjeg ukrštenog ligamenta - Stijak, Lazar; Bumbaširević, Marko; Kadija, Marko; Stanković, Gordana; Herzog, Richard; Filipović, Branislav (Vojnosanitetski pregled, 2014)
Uvod/Cilj. Prednja ukrštena veza je veza kolena koje se najčešće povređuje, što čini 50% od ukupnih povreda kolena. Cilj ove studije bio je da se utvrde razlike u morfometriji zgloba kolena kod bolesnika sa intaktnom i rupturisanom prednjom ukrštenom vezom. Metode. Ispitanike ove studije činili su 33 para sa povredom zgloba kolena, podeljena u dve grupe: ispitivanu grupu činili su bolesnici sa dijagnostikovanom rupturom prednje ukrštene veze, a kontrolnu bolesnici sa dijagnostikovanim patelofemoralnim sindromom bez povrede prednje ukrštene veze. Bolesnici su bili upareni na osnovu četiri karakteristike: godine, pol, vrsta povrede (koja je uslovljena vrstom sporta kojim se bave) i na osnovu strane tela. Sva merenja su vršena na snimcima magnetne rezonance. Rezultati. Ispitanici bez rupture prednje ukrštene veze posedovali su statistički visokoznačajno kraću prednju i zadnju ivicu prednje ukrštene veze od svojih parova (p < 0,01; u oba slučaja). Takođe, kontrolna grupa za razliku od ispitivane, imala je statistički značajno veći sagitalni prečnik prednje ukrštene veze (p < 0,05). Postojala je statistički značajna povezanost sagitalnog prečnika prednje ukrštene veze sa širinom (p < 0,01) i visinom (p < 0,05) međukondilarne jame unutar kotrolne, ali ne i unutar ispitivane grupe (p > 0,05; u oba slučaja). Bolesnici kontrolne grupe posedovali su kraću ali širu prednju ukrštenu vezu od svojih parova. Zaključak. Na osnovu podataka naše studije možemo reći da uska međukondilarna jama sadrži proporcionalno tanju prednju ukrštenu vezu, ali ne možemo tvrditi da ovaj faktor nužno vodi rupturi prednje ukrštene veze.