Odgovor gingivalnog tkiva kunića na retrakciona sredstva i tetrahidrozolin - Kostić, Ivan; Mihailović, Dragan; Najman, Stevo; Stojanović, Sanja; Kostić, Milena (Vojnosanitetski pregled, 2013)
Uvod/Cilj. Retrakciona sredstva za privremeno vertikalno i lateralno povlačenje gingivalnog tkiva i kontrolu krvarenja i protoka tečnosti u gingivalnom sulkusu trebalo bi da imaju maksimalnu efikasnost bez ireverzibilnog oštećenja lokalnog tkiva i neželjenih sistemskih efekata. U istraživanju se krenulo od pretpostavke da je tetrahidrozolin biološki prihvatljivije sredstvo za gingivalnu retrakciju od komercijalno dostupnih preparata. Cilj rada bio je komparativna analiza inflamatornog odgovora na dejstvo retrakcionih materijala i tetrahidrozolina. Metode. Istraživan je efekat retrakcionih sredstava na bazi aluminijum-hlorida i epinefrina, kao i tetrahidrozolin-hidrohlorida na gingivalno tkivo kunića. Vreme primene ispitivanog materijala u gingivalni sulkus kunića iznosilo je 7 min. Nakon opservacionog perioda od 1 h, jednog, sedam i 30 dana vršena je biopsija gingivalnog tkiva i dobijeni preparati su mikroskopski analizirani. Rezultati. Utvrđeno je reverzibilno oštećenje tkiva gingive izazvanog lokalnom aplikacijom retrakcionih sredstava na bazi aluminijum hlorida i epinefrina. Njihova upotreba, nakon 1-dnevnog i 7-dnevnog opservacionog perioda, dovela je do akutnog inflamatornog odgovora. Nakon 30 dana uočena je reparacija oštećenog tkiva. Primena tetrahidrozolina imala je za rezultat značajno slabiji inflamatorni odgovor. Zaključak. Upotreba retrakcionih rastvora dovela je do akutnog inflamatornog odgovora tkiva gingive, koji je vremenom poprimio hronični karakter. Inflamatorni odgovor sa primenom tetrahidrozolina bio je značajno slabiji sa potpunim oporavkom gingivalnog tkiva. S obzirom na to tetrahidrozolin se može preporučiti kao potencijalni retrakcioni agens.