Nadzor nad gripom u Autonomnoj pokrajini Vojvodini, Srbija, tokom deset uzastopnih sezona (2015/16–2024/25): epidemiološki trendovi, karakteristike smrtnih ishoda i vakcinacija - Ristić, Mioljub; Patić, Aleksandra; Nikolić, Nataša; Kovačević, Gordana; Petrović, Vladimir (Vojnosanitetski pregled, 2025)
Uvod/Cilj. Grip predstavlja značajan javnozdravstveni problem. Cilj rada bio je da se analiziraju indikatori aktivnosti virusa gripa tokom deset uzastopnih sezona u Autonomnoj Pokrajini Vojvodini (APV), Srbija, uključujući uzrasno-specifičnu i nedeljnu distribuciju i karakteristike smrtnih ishoda povezanih sa gripom. Osim toga, analizirani su i trendovi vakcinacije protiv gripa u APV tokom poslednjih deset sezona. Metode. Sprovedena je retrospektivna studija korišćenjem podataka iz sentinelnog nadzora nad oboljenjima sličnim gripu (influenza-like illness – ILI) i akutnim respiratornim infekcijama (acute respiratory infections – ARI) kod ambulantnih bolesnika, odnosno nad teškom akutnom respiratornom bolešću (severe acute respiratory infection – SARI) i akutnim respiratornim distres sindromom (acute respiratory distress syndrome – ARDS) kod hospitalizovanih bolesnika sa smrtnim ishodom, kao i podataka o broju vakcinisanih protiv gripa u APV. Laboratorijska potvrda virusa gripa kod bolesnika sa smrtnim ishodom dobijena je u Centru za virusologiju Instituta za javno zdravlje Vojvodine, Novi Sad, Srbija. Rezultati. Stope incidencije ILI i ARI varirale su u zavisnosti od sezone, sa pikovima uglavnom između 5. i 10. nedelje nadzora. Sezona 2020/21 je imala značajno nisku aktivnost virusa gripa, dok su sezone 2021/22–2024/25 imale obrasce tipične za sezonu gripa. Tokom perioda nadzora, deca uzrasta 0–4 i 5–14 godina su imala najviše stope incidencije. Tokom deset sezona registrovana su 202 smrtna ishoda povezana sa laboratorijski potvrđenim gripom, uglavnom kod muškaraca uzrasta 24–64 godine, koja su se dogodila pretežno tokom zimskih meseci. Nijedan bolesnik nije bio vakcinisan. Najzastupljeniji podtip virusa gripa tipa A bio je A (H1N1)pdm09 (59,4%). Smrtni slučajevi bili su gotovo ravnomerno raspoređeni između dijagnoza SARI (49,0%) i ARDS (51,0%), pri čemu je ARDS bio češći kod odraslih starosti 24–64 godine. Nije uočena statistički značajna razlika u raspodeli smrtnih ishoda između perioda pre i posle pandemije izazvane koronavirusom 2019 (p = 0,6870). Obuhvat vakcinacijom protiv gripa visokorizične populacije ostao je nizak dostižući maksimum od 17,5% kod osoba ≥ 65 godina u sezoni 2020/21. Među zdravstvenim radnicima, obuhvat je dostigao vrednost od preko 40,0% u sezoni 2020/21, ali je u narednim sezonama opao na 20,0–25,0%. Zaključak. Integrisani sentinelni i bolnički nadzor obuhvata nadzor nad ambulantnim, teškim slučajevima i smrtnim ishodima povezanim sa gripom. Značajno povećanje obuhvata imunizacijom protiv gripa u populacijama sa povećanim rizikom od obolevanja od gripa moglo bi smanjiti stope hospitalizacije, učestalost komplikacija i smrtnost povezanu sa virusom gripa.