Kvalitet života povezan sa zdravljem bolesnika koji se leče hemodijalizom - Miljanović, Gora; Marjanović, Milan; Radaković, Sonja; Janošević, Miljojko; Mraović, Tatjana; Rađen, Slavica (Vojnosanitetski pregled, 2020)
Uvоd/Cilj. Hronična bubrežna bolest danas je sve više zastupljena širom sveta. Kvalitet života povezan sa zdravljem (HRQoL) predstavlja koristan pokazatelj u populacijama obolelih od hroničnih bolesti kao što je hronična bubrežna bolest, pošto može poslužiti kao pouzdan prediktor smrtnog ishoda i hospitalizacije. Cilj ove studije bio je da se ispita kvalitet života povezan sa zdravljem populacije obolelih od terminalne bubrežne insuficijencije koji se leče hroničnom hemodijalizom (HD) i da se uporedi sa populacijom obolelih od hipertenzije (HTA) i populacijom naizgled zdravih osoba iste starosne dobi i polne strukture (C). Меtоdе. Studijom je obuhvaćeno ukupno 224 ispitanika starijih od 18 godina, oba pola: 67 u HD grupi, 78 u HTA grupi i 79 u C grupi. HRQoL je procenjivan u svim grupama korišćenjem 15-D standardizovanog upitnika. Rеzultаti. Ispitanici iz HD grupe imali su značajno više obrazovanje od ostale dve grupe. U HD grupi bilo je značajno manje zaposlenih (9%), a značajno više penzionera (67,2%). Grupe se nisu razlikovale u pogledu prosečnog mesečnog prihoda i bračnog stanja. Bolesnici u HD grupi imali su značajno niži ukupni HRQoL skor u poređenju sa ostalim grupama (0,78 ± 0,16 vs. 0,89 ± 0,10 u HTA i 0,95 ± 0,06 u C grupi), a takođe i niže specifične skorove u skoro svim preostalim aspektima kvaliteta života, osim u domenu govora, jela i mentalne funkcije, gde nije bilo razlike između grupa. Bolesnici iz HD grupe su zabeležili značajno niže skorove u odnosu na HTA grupu u sledećim domenima: pokretljivost, vid, disanje, spavanje, uobičajene aktivnosti, nelagodnost i simptomi, depresija, vitalnost i seksualna aktivnost, a slične u domenima: sluh, pražnjenje i duševna patnja. U HTA grupi zabeleženi su značajno niži skorovi u odnosu na C grupu u osam domena (sluh, spavanje, pražnjenje, uobičajene aktivnosti, nelagodnost i simptomi, depresija, duševna patnja i vitalnost, a u četiri domena rezultati su bili slični (pokretljivost, vid, disanje, seksualna aktivnost). Zаklјučаk. Obe ispitivane hronične bolesti dovode do smanjenja kvaliteta života povezanog sa zdravljem, s tim da je smanjenje značajno intenzivnije u slučaju hemodijalize nego u slučaju hipertenzije. S obzirom na povezanost depresije i ostalih merila kvaliteta života, lečenje depresije bi moglo biti korisno za poboljšanje kvaliteta života bolesnika na hemodijalizi.