Relationship between heat storage and parameters of thermotolerance and fatigue in exertional heat stress - Mašić, Siniša T.; Sonja Marjanović, Sonja Marjanović; Stojićević, Jelena M.; Jovanović, Vanja M.; Joksimović, Mirjana V.; Ilić, Danijela (Vojnosanitetski pregled, 2022)
Uvod/Cilj. Procena rizika od nastanka zamora i nekog oblika toplotne bolesti je od velikog značaja za vojnu službu. Cilj ovog istraživanja bio je da se utvrdi povezanost između stepena akumulacije toplote i različitih psihofizioloških parametara toplotnog stresa, kao i mogućih perifernih markera zamora u populaciji vojnika izloženih toplotnom stresu kombinovanim sa fizičkim naporom. Metode. Petnaest mladih, zdravih, utreniranih i neaklimatizovanih muškaraca podvrgnuto je testu toplotnog stresa (TTS) tokom fizičke aktivnosti submaksimalnog opterećenja u uslovima povišene temperature spoljne sredine (29 °C) u klimatskoj komori. Na svakih 10 min registrovane su ili izračunavane vrednosti sledećih parametara termotolerancije: unutrašnje (timpanične) temperature (Tu), srednje temperature kože (Tsk), temperature tela (Tt), frekvence srčanog rada (FSR), akumulacije toplote (AT), indeksa fiziološkog napora (IFN), kao i perifernih markera zamora [koncentracije amonijaka, uree u krvi (BUN), laktat dehidrogenaze (LDH) kortizola i prolaktina] i subjektivnih parametara – osećaja toplote (OT) i stepena napora (SN). Rezultati. Vreme tolerancije variralo je između 45 i 75 min (srednja vrednost 63 ± 7,7 min). Prosečne vrednosti Tu, Tt i FSR konstantno su rasle tokom TTS, dok je Tsk dostigla plato nakon prvih 10 min. Vrednosti svih ispitivanih perifernih markera zamora bile su značajno veće nakon TTS u odnosu na vrednosti pre testa (amonijak 31,47 ± 7,29 vs. 11,8 ± 1,11 µmol/L, BUN 5,92 ± 0,73 vs. 4,69 ± 0,74 mmol/L, LDH 187,27 ± 28,49 vs. 152,73 ± 23,39 U/L, kortizol 743,43 ± 206,19 vs. 558,79 ± 113,34 mmol/L i prolaktin 418,08 ± 157,14 vs. 138,79 ± 92,83 μIU/mL). Zaključak. Rezultati su ukazali na povezanost između stepena akumulacije toplote i Tu, FSR, OT i SN, ali takođe i IFN. Koncentracije kortizola i, naročito, prolaktina pokazale su značajnu povezanost sa parametrima termotolerancije.