FAKTORI USPEŠNE KOORDINACIJE POKRETA KOD UČENIKA S LAKOM INTELEKTUALNOM OMETENOŠĆU - Japundža-Milisavljević, Mirjana; Đurić-Zdravković, Aleksandra; Gagić, Sanja (Specijalna edukacija i rehabilitacija, 2016)
Postoje mnogobrojna istraživanja koja se bave procenom faktora koji određuju kvalitetno izvođenje pokreta, a podrazumevaju koordinaciju i preciznost. Bazični i složeni motorni pokreti su u direktoj zavisnosti od neuropsiholoških sposobnosti. Istraživači koji se bave ovom oblašću upućuju na značajne činioce koji ukazuju na uspešnost u koordinaciji pokreta, ali mali broj radova je pokušao da izdvoji najznačajniju komponentu za izvođenje ovakvih aktivnosti. Osnovni cilj ovog istraživanja je da se utvrdi da li postoji povezanost između prostorne orijentacije, pažnje i verbalnog pamćenja pri koordinaciji pokreta, kao i koja od navedenih funkcija ima najveći uticaj na koorinaciju i preciznost pokreta kod učenika s lakom intelektualnom ometenošću. Sedamdeset i tri ispitanika starosti 7-12 godina ispitano je Testom lopta-noga-zid za procenu koordinacije i preciznosti pokreta, Testom precrtavanja (Cancellation task) za procenu vigilnosti pažnje, Betr-Krein testom (Beter-Cragin) za procenu prostorne orijentacije i Rej testom (Rey Auditory verbal learning test) za procenu verbalnog pamćenja i forsirane rekognicije. Rezultati istraživanja ukazuju na činjenicu da najveći doprinos objašnjenju uspeha pri koordinaciji pokreta ima forsirana rekognicija (β=0,269; p=0,046), zatim vigilnost pažnje (β=0,256; p=0,051) i za nijansu niži standardizovan regresioni koeficijent pripada prostornoj orijentaciji (β=0,246; p=0,057). Praktične implikacije odnose se na neophodnost koncipiranja edukativnog treninga koordinacije s ciljem povećanja učeničkog potencijala za izvođenje pokreta. Ključne reči: pažnja, forsirana rekognicija, prostorna orijentacija, intelektualna ometenost, koordinacija pokreta.