Emocionalne promene kod osoba s ometenošću za vreme COVID-19 pandemije - Šarčević Ivić-Hofman, Katarina; Veseličić, Bernarda; Smolčić Jerković, Ivana (Specijalna edukacija i rehabilitacija, 2022)
Uvod: Usled zavisnosti od drugih i specijalizovanih usluga, kao i povećane osetljivosti na infekciju COVID-19, osobe s ometenošću mogu se smatrati ranjivom grupom u ovoj krizi, pa je bilo interesantno ispitati promene u različitim emocionalnim stanjima kod ove populacije. Ciljevi: Prvi cilj je bio da se utvrdi da li postoji razlika između doživljenih emocionalnih stanja (usamljenost, bespomoćnost, nesigurnost, sreća, ispunjenost i sigurnost) pre i tokom pandemije. Drugi cilj je bio da se ispita da li postoji razlika između doživljenih emocionalnih stanja u odnosu na broj članova domaćinstva. Metode: U istraživanju je učestvovalo ukupno 230 ispitanika, od čega je 52.2% ispitanika muškog pola, a 47.8% ispitanika ženskog pola. Podaci su prikupljeni putem onlajn ankete, a mali deo ispitanika anketiran je metodom papir-olovka. Prikupljanje podataka trajalo je dva meseca, od januara do marta 2021. Deo onlajn obrasca sadržao je pitanja o emocionalnim stanjima pre i tokom pandemije COVID-19 u odnosu na broj članova domaćinstva. Rezultati: Primenjen je t-test za zavisne uzorke i serija jednosmernih analiza varijanse. Rezultati t-testa pokazuju da postoji statistički značajna razlika u nivou doživljaja svakog posmatranog emocionalnog stanja pre i tokom pandemije. Rezultati jednosmerne analize varijanse pokazuju da se oni koji žive s tri ili više članova osećaju manje usamljeno, nesigurno i bespomoćno, kao i srećnije i ispunjenije u odnosu na one koji žive sami ili s još jednom do dve osobe. Zaključak: Uloga svih nas je da osmišljavamo, planiramo, zagovaramo i implementiramo načine za poboljšanje i podsticanje zaštite mentalnog zdravlja, posebno u populaciji osoba s ometenošću, imajući u vidu neke buduće krizne situacije.