Tranzicija: iz socijalizma u (pre)okrenuti socijalizam - Kostadinović, Andon G.; Anđelković, Petar M. (Sociološki pregled, 2019)
U svetu postoje principi po kojima se sve dešava, po kojima svet funkcioniše. To važi kako za prirodne tako i društvene pojave. Međutim, dešava se da se ti principi izokrenu, da pređu u svoju suprotnost. Takođe, često se dešava, kako bi se sakrila prava suština, da se za pojave ili procese izmišljaju novi nazivi kojima se zamagljuju stvari i skrivaju prave namere. Najbolji primer kako to fukcioniše u praksi možemo videti na primerima totalitarizma i demokratije. Princip totalitarizma zasniva se na autoritarnom sistemu vladavine, neograničenoj moći vođe, agresivnom ekspanzionizmu i kontroli države. Po svom izvornom značenju, demokratija (vladavina naroda – većine) suprotna je totalitarizmu. Međutim, imamo li danas istinske vladavine naroda ili se iza te floskule upravo krije novi vid totalitarizma? Svako vreme, pa i ovo današnje, nameće neke opšte ideje koje obuzimaju ljude i narode. Takva je danas i mondijalistička ideja o uređivanju „sveta bez granica“ kao celine u koju se utapaju posebni narodi i države. Kao nusprodukt globalizacije, obavezan obrazac za bivše socijalističke zemlje, nametnut je proces nazvan tranzicija. Stoga je Volerštajn (Wollerstein) u pravu, kada kaže da se ceo svet nalazi u situaciji „svojevrsne globalne tranzicije“. Veliki broj radova je napisan u nastojanju da se objasne ovi procesi. Jedan od diskursa, kojim je moguće objasniti „globalnu tranziciju“ je i princip (pre)okrenutog socijalizma. Naime, ako se socijalizam zasnivao na ideji socijalne pravde, odnosno raspodeli društvenog bogatstva na što veći broj članova društva, (pre)okrenuti socijalizam fukcioniše na principu privatizacije profita, a socijalizacije gubitaka i to na svim nivoima. Na globalnom nivou bogati (2%) postaju sve bogatiji a većina stanovništva sve siromašnija. Kao rezultat takvog procesa, umesto harmonične budućnosti, kako je predviđao Fukujama (Fukuyama), imamo smrt socijalne države na jednoj, a socijalizaciju gubitaka na drugoj strani (najbolji primer je svetska finasijska kriza i sanacija banaka koju je sprovela država – naravno na teret naroda). Stoga, kako na globalnom, tako i na lokalnom nivou, vreme je za novog Marksa i novi pravi a ne (pre)okrenuti socijalizam.
Keywords: Socialism||; ||Socijalizam; capitalism||; ||kapitalizam; transition||; ||tranzicija; inverted socialism||; ||(pre)okrenuti socijalizam