Uloga politike u istraživanjima marginalizovanih grupa. Kritička analiza dviju studija o položaju Srba u Hrvatskoj - Ljubičić, Milana M. (Sociološki pregled, 2020)
U radu se bavimo analizom povezanosti između politike i istraživačkog procesa u oblasti izučavanja marginalizovanih grupa. Ovom pitanju smo pristupili iz vizure jedne, u domaćem setingu skorije utemeljene naučne discipline Sociologije marginalizovanih grupa, pred kojom stoje brojni metodološki izazovi, proizašli i iz njenog predmeta proučavanja. To su visoko vulnerabilne grupe i pojedinci, čije izučavanje zahtjeva prilagođene istraživačke tehnike, i isti takav pristup. Budući marginalizovani, ljudi koji pripadaju ovoj populaciji po pravilu nemaju glas. Zbog toga istraživač ima dodatnu odgovornost da u refleksivnom, i samorefleksivnom maniru razmotri metodološke i etičke zamke u koje može upasti tokom istraživačkog procesa. Posebno, mora se voditi računa o tome da li, i na koji način politički diskurs utiče na istraživački dizajn, prikupljanje, analizu i interpretaciju rezultata, s obzirom na to da su marginalizovane grupe čest predmet različitih zloupotreba. Da bismo ukazali na fakt da političko ima važan uticaj na naučna istraživanja, kao i da može imati dugoročne posljedice po istraživanu populaciju, pristupili smo kritičkoj analizi dviju studija autora Milana Mesića i Dragana Bagića, koje se bave Srbima povratnicima na Prostor od posebne državne skrbi (brige) u Hrvatskoj. Kritička analiza je potvrdila da je faktor političko nesumnjivo uticao na način interpretacije rezultata, promociju određenih ideja i vrijednosti (bliskih političkom diskusu), i konačno, da ide na štetu istraživane grupe. Sumirano, možemo zaključiti da kontaminacija naučnih studija političkim, pogotovo onih primjenjenog tipa, ide nauštrb kako istraživača tako i populacije koja je u fokusu istraživanja.