Prilog raspravi o društvenom priznavanju brakolikih i porodicolikih društvenih pojava - Šuvaković, Uroš V. (Sociološki pregled, 2021)
U radu se razmatra odnos braka i porodice s jedne strane, i brakolikih i porodicolikih homoseksualnih zajednica kakve su tzv. homoseksualni brak i istopolna zajednica. Uz kraći teorijski uvod i komparativni pregled kako je ovo pitanje uređeno u drugim zemljama, analiziraju se pojedina rešenja iz Predloga Nacrta Zakona o istopolnim zajednicama Srbije (2021). Ukazuje se da nije moguće vršiti izjednačavanje braka i porodice sa istopolnom zajednicom, zato što se sadržaj ovih pojmova supstancijalno razlikuje. Društvo je zainteresovano da štiti brak i porodicu i vodi posebnu brigu o njima, zato što oni vrše izuzetno značajne društvene funkcije, pri čemu bi bez nekih od njih i sam opstanak društva bio doveden u pitanje (funkcija reprodukcije). S druge strane, homoseksualni brakovi i/ili istopolne zajednice ne vrše nikakvu društvenu funkciju, već se formiraju isključivo radi relativno trajnijeg zadovoljenja seksualnih potreba istopolnih partnera. Pošto društvo i država ne štite brak samo zbog toga što se u okviru njega reguliše seksualnost, već zato što se njime legitimišu seksualni odnosi u cilju dobijanja potomstva, to i u slučaju homoseksualnih brakolikih zajednica treba postupiti na identičan način: pravno regulisati isključivo ona prava i obaveze partnera koja proističu iz relativno trajnijeg homoseksualnog partnerstva. Osim toga, imajući u vidu načelo da je pravo svakog čoveka ograničeno pravima drugih ljudi, nije dopustivo da se zaštita prava istopolnih partnera na osnovu trajnijeg održavanja homoseksualnih odnosa pretpostavi zaštiti dečjih prava. Deci su potrebni i otac i majka (idealan uslov), te porodica u kojoj će se ona socijalizovati. U skladu sa tim homoseksualnim brakolikim zajednicama ne može se dopustiti adopcija niti biomedicinski asistirana oplodnja.