Srpski jezik, društvo, ideologija - Kostić Tmušić, Aleksandra; Đukić, Milica (Sociološki pregled, 2021)
Jezik je fenomen koji je neodvojiv od svih životnih oblasti. Budući da je jezik osnovno sredstvo sporazumevanja, nesporan je njegov društveni značaj. Bez jezika društvo ne bi moglo funkcionisati; s druge strane ni jezik ne bi mogao „živeti” ukoliko ne postoji njegova upotreba. Naravi jedne nacije odražavaju se u jeziku, dok s druge strane jezik u velikoj meri čini naciju; on predstavlja sociokulturni odraz. Povezan je sa istorijom, politikom i raznim ustanovama poput crkve i škole, i u pomenutim oblastima nezaustavljivo vrši svoju funkciju. U zavisnosti od moći i statusa u društvu, razlikuje se njegova upotreba. Jezik utiče na društvo u svojoj moći, ali i društvene promene umnogome doprinose jezičkim promenama. Društvo je živo, jezik je živ, pa se uporedo dešavaju promene u obe oblasti. Poznate su različite ideologije u istoriji razvitka društva, koje su širile svoj uticaj. Jedna od njih bila bi i ideologija standarda jezika, odnosno pravilne upotrebe jezika, na koju ćemo se posebno osvrnuti u radu. Naša civilizacija počiva na pravilima, na različitim normama ponašanja, koje su prisutne i u jeziku i u društvu. Komunikacija se uspešno ostvaruje poštovanjem postojećih konvencija, bez kojih jezički sistem ne bi opstao. Nesvesno prihvatamo jezičke ideologije i pravila, ne obraćajući pažnju na veliku moć jezika u svakodnevnim aktivnostima. Jezik, društvo, politika, pravila i promene – predmet su ovog članka, i oni se posmatraju u svojim posebnostima i komparaciji.