ZDRAVSTVENI KADROVI I REFORMA PRIMARNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE U CRNOJ GORI - Scepanovic, Lidija (Srpski medicinski časopis Lekarske komore, 2023)
Uvod: Reformske aktivnosti upravljanja univerzalnom zdravstvenom pokrivenošću u primarnoj zdravstvenoj zaštiti u Crnoj Gori sprovedene su u periodu između 2004. i 2012. godine, sa ciljem da se unapredi efikasnost zdravstvenog sistema kroz obezbeđivanje racionalnog korišćenja i dostupnosti resursa. Svrha ove studije je da opiše zdravstvene radnike tokom i nakon reformskih aktivnosti u Crnoj Gori. Materijali i metode: Korišćen je prilagođeni četvorodimenzionalni okvir Svetske zdravstvene organizacije za ispitivanje dostupnosti, pristupačnosti, prihvatljivosti i kvaliteta zdravstvenog kadra u javnim ustanovama primarne zdravstvene zaštite u Crnoj Gori, u periodu reforme i nakon nje. Dostupnost, pristupačnost, prihvatljivost i kvalitet zdravstvenih radnika su ispitivani korišćenjem definisanog seta posrednih mera (engl. proxy). Pored toga, predstavljeni su najnoviji dostupni podaci o stopi obezbeđenosti doktorima medicine, stomatolozima, farmaceutima, izabranim doktorima i medicinskim sestrama, u javnim domovima primarne zdravstvene zaštite, kako bi se ispitala održivost sprovedenih reformi. Korišćeni su podaci informacionog sistema primarne zdravstvene zaštite, objavljeni podaci Instituta za javno zdravlje Crne Gore, kao i podaci iz niza zvaničnih i stručnih izveštaja relevantnih eksperata i institucija. Rezultati: Tokom reforme, ukupan broj doktora zaposlenih u primarnoj zdravstvenoj zaštiti smanjen je za 5%, dok se broj medicinskih sestara smanjio za 35%. Istovremeno, povećao se broj doktora opšte prakse (izabranih doktora za odrasle) što je poboljšalo njihovu dostupnost (54,4 u 2015. godini u odnosu na 36,3 u 2004. godini, na 100.000). Ispitivanje pristupačnosti je pokazalo velike varijacije među opštinama. Korišćenje zdravstvenih usluga se, na nivou zemlje, povećalo za 25%, u službi za odrasle. Broj medicinskih sestara je smanjen i prilagođen normativima u službama za odrasle, žene i decu. Sa aspekta prihvatljivosti i kvaliteta, reformske aktivnosti su unapredile profesionalne kompetencije timova u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Zaključak: Reforma primarne zdravstvene zaštite poboljšala je dostupnost i pristupačnost zdravstvenih kadrova, te sprovela aktivnosti koje su unapredile njihovu prihvatljivost i kvalitet. Preporučuje se uspostavljanje tela koje će kontinuirano pratiti promene u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, kao i njeno funkcionisanje, kako bi se održali postignuti rezultati reforme i ostvario dalji napredak.