PREDINSTITUCIONALNO VASPITANJE I OBRAZOVANJE SRBA - Ilić, Mile; Mihajlović, Tatjana (Sinteze - časopis za pedagoške nauke, književnost i kulturu, 2016)
U radu autori prikazuju začetke pismenosti i identifikuju osnovne specifičnosti predinstitucionalnog vaspitanja i obrazovanja starih Slovena. Od komponenti vaspitnog procesa dominantnu ulogu ima moralno vaspitanje – moralne vrline prenose se sa generacije na generaciju, dok se intelektualno vaspitanje svodi na učenje govora, kasnije shvatanje količina – mjerenjem, brojanjem i računanjem. Intenzitet društvenih faktora koji utiču na vaspitanje Slovena, različit je. Dominantnu ulogu ima porodica, religija, zatim kultura, običaji, tradicija. Tu su i geografski faktori, posebno oni vezani za klimu, prirodne specifičnosti, geografski prostor na koji su se doselili Sloveni. Primanje hrišćanstva predstavlja jedan od najznačajnijih civilizacijskih događaja u istoriji slovenskih naroda. Izrazito je procesualne prirode. Prva faza hristijanizacije Slovena malo je poznata, ali su kulturne tekovine hrišćanstva značajne, posebno one vezane za pojavu prvog slovenskog pisma. Istorijski izvori ukazuju da ne postoje dovoljni dokazi da su Sloveni prije primanja hrišćanstva imali svoje pismo. Najvjerovatnije su koristili raboš i druge mnemotehničke ili magijske znakove, dok nisu upoznali pisma razvijenih civilizacija. Ozbiljan zadatak na stvaranju prvog slovenskog pisma preuzela su braća Ćirilo i Metodije, koji su stvorili glagoljicu, kasnije ćirilicu. Prosvjetiteljski rad Ćirila i Metodija imao je epohalni značaj za budući kulturni razvoj slovenskih naroda. Učenici Ćirila i Metodija, naročito Kliment i Naum, u svojoj školi osposobljavali su polaznike da čitaju i pišu, i da stiču elemntarna znanja, a i vaspitavali ih. Kao sredstva vaspitanja koristili su primjer učitelja, usmenu i pismenu riječ. U Ohridu se, zahvaljujući prosvjetiteljima i prvim začecima institucionalnog vaspitanja i obrazovanja, razvio intenzivan misionarski rad, spremani su sveštenici iz slovenskih redova. Svoje učenike ipođakone, đakone i prezvitere slali su ne samo u jugozapadne krajeve Makedonije, već i dalje među Srbe. Zahvaljujući učenicima Klimentu i Naumu, širili su prosvjetne i vaspitne ideje i književni rad u južnim slovenskim zemljama, koje u srednjem vijeku nastavlja prosvjetitelj Sveti Sava, stvarajući temelje dolazećoj institucionalizaciji vaspitanja i obrazovanja Srba.
Keywords: first Slovenian script||; ||prvo slovensko pismo; Ohrid school||; ||Ohridska škola; Cyril and Methodius||; ||Ćirilo i Metodije; Glagolitic script||; ||glagoljica; pre-institutional education||; ||predinstitucionalno vaspitanje i obrazovanje