Relacija između stilova afektivne vezanosti, psihopatoloških simptoma i kvaliteta socijalnih odnosa: istraživanje na kliničkom uzorku - Novakov, Ivana; Kuruzović, Nikolina (Psihološka istraživanja, 2022)
Cilj ovog istraživanja bio je da se na kliničkom uzorku ispitaju razlike između četiri stila afektivne vezanosti u odnosu na psihopatološke simptome i kvalitet socijalne razmene, te da se utvrdi uloga afektivne vezanosti i različitih psihopatoloških ispoljavanja u predikciji pozitivne i negativne socijalne interakcije. U istraživanju je učestvovalo 57 pacijenata neuropsihijatrijskog odeljenja Službe za specijalističko-konsultativnu zdravstvenu delatnost Doma zdravlja u Novom Sadu. Više od polovine ispitanika bilo je ženskog pola (61%), a uzrast se kretao od 17 do 68 godina (M = 40.13, SD = 12.35). Za procenu stila afektivne vezanosti primenjen je upitnik Relationships Questionnaire (RQ), psihopatološki simptomi mereni su pomoću Cornell Index-a (CI-N4), dok je kvalitet socijalnih odnosa procenjen pomoću instrumenta Network of Relationship Inventory (NRI). Najviše psihopatološke simptomatologije registruje se kod ispitanika sa preokupiranim stilom, a potom slede ispitanici čiji stil je identifikovan kao bojažljiv. Ista dva stila pokazuju i najmanje pozitivne socijalne razmene. Statistički značajne razlike na većini psihopatoloških skala CI-N4 registrovane su pretežno između sigurno i preokupirano vezanih ispitanika, dok između ispitanika sa sigurnim i izbegavajućim obrascem nisu registrovane značajne razlike na indikatorima psihopatologije i socijalnog funkcionisanja. Sigurna afektivna vezanost i nizak agresivno-asocijalni sklop (impulsivnost, agresivnost i paranoidnost) bili su najznačajniji prediktori pozitivne socijalne razmene. Poznavanje psihopatoloških manifestacija karakterističnih za različite stilove nesigurne vezanosti može doprineti efikasnosti psihodijagnostičkog i psihoterapijskog procesa, a podatak o tome da nesigurna vezanost i agresivno-asocijalni sklop u najvećoj meri kompromituju pozitivnu socijalnu razmenu mogu olakšati postavljanje ciljeva i prioriteta tokom psihološkog tretmana osoba iz kliničkog spektra.
Keywords: stilovi afektivne vezanosti, interpersonalne relacije, kvalitet socijalnih odnosa, psihopatologija