Percepcije i uticaji književnosti na psihološke procese i dispozicije u savremenom društvu - Petrović, Nebojša (Psihološka istraživanja, 2024)
Iako i književnost i psihologija proučavaju ljudsku prirodu i njene elemente, veoma retko su interdisciplinarno povezane. Razlozi za to su u različitim teorijskim fokusima i metodološkim pristupima. Ovaj rad ima za cilj da ukaže da bi napor na približavanju ovih komplementarnih pristupa mogao da bude od koristi za obe discipline. U poslednjih dvadesetak godina u svetu se dosta čini na intenziviranju i sinhroniziranju te saradnje. Književna dela kroz naraciju istražuju unutrašnje živote likova, njihove motive, osećaje, misli i želje, analizirajući unutrašnji svet likova, dublje slojeve njihove ličnosti i unutrašnje dileme - sve ono čime se i psihologija bavi istraživanjem stvarnih ljudi i pokušajem razumevanja njihovog ponašanja. Pored toga u procesu čitanja, književnost može biti shvaćena kao simulacija stvarnosti za podsticanje čitalca da bolje razumeju sebe i druge oko sebe, te time ostvare smisleniji život sa manje konflikata. Veza između književnih dela i efekata na čitaoce posredovana je nizom psiholoških osobina poput otvrenosti, uključenosti, vrednostima ili trenutnom motivacijom. Književna dela, posebno u vremenima velikih društvenih previranja kao što je slučaj u Srbiji u poslednjih 30 godina, mogu biti poligon za duboke i sadržinske rasprave o pitanjima poput značaja socijalnih identiteta. Savremena književnost, u Srbiji veoma raznolika po temama i pristupima ostaće značajan deo kulture našeg vremena. Potencijali psihologa u podsticanju ljudi da kroz književnost bolje razumeju sebe i osvare više dobrobiti jesu daleko veći nego što je to trenutno slučaj.