ПРОБЛЕМ ДИСПАРИТЕТА У ПЛАТАМА ЖЕНА И МУШКАРАЦА ЗА РАД ИСТЕ ВРЕДНОСТИ - Todorović, Marina (Politička revija, 2025)
Полазна основа истраживања заснива се на комплементарним теоријским приступима, који омогућавају целовито разумевање феномена родно заснованог јаза у платама. Првенствено, рад се ослања на теорију историјског институционализма тј. нео-институционализма/новог институционализма. Поред тога, биће примењени и увиди из теорије тржишне сегрегације који указују на постојање хоризонталне и вертикалне сегрегације жена у области запошљавања. Рад се ослања и на налазе ауторке Џоан Акер (Joan Acker), која је указивала на постојање родно „кодираних” структура, попут тржишта рада, у којима се друштвено конструишу и репродукују „родне хијерархије”.Основно истраживачко питање гласи: Како социо-културолошке норме утичу на ефикасност спровођења политике смањења родно заснованог јаза у платама? Истраживање је засновано на научним методама анализе садржаја и дискурса, историјској методи, као и методи индукције и дедукције.Проблем диспаритета у платама, и поред многобројних законских решења, остаје како глобалан изазов тако и друштвена мањкавост унутар наше државе. Истраживање Републичког завода за статистику, за 2023. годину показује да је родни јаз у платама смањен на 8,8 одсто. Детаљнија анализа, која обухвата образовање, врсту посла и стопе (не)запослености жена, указује на знатно веће диспаритете. Жене су мање заступљене у високо плаћеним секторима попут ИТ-а, финансија и инжењерства, као и на руководећим позицијама, што је последица институционалних и културолошких баријера. Идеја о транспарентности плата наилази на отпор. Будући творци и спроводиоци нових и савременијих јавно-политичких решења за ову врсту „дефицита родне правичности” мораће да размишљају иновативније и њихов приступ захтеваће мултидисциплинарност.
Keywords: родни јаз у платама; мушкарци; жене; прогресивне јавне политике; социо-културолошке норме; диспаритет