ПРАВОСЛАВНИ ХРИШЋАНИ И ДЕМОКРАТИЈА У СРБИЈИ - Šljivić, Dragan; Maksimović, Andrijana (Politeia, 2018)
У значајном делу научне литературе и популарним делима намењеним широј публици, однос православља и демократије често се поставља као расправа о двема супротстављеним концепцијама. Ово можемо назвати „тезом о инкомпатибилности“, која садржи став да је православна Црква обликовала доминантно православна друштва, тако да она данас имају тешкоће у демократизацији и демократској консолидацији. За разумевање стварног утицаја које припадност православљу има на демократију потребно је, по нашем мишљењу, пре свега обратити пажњу на ставове самих православаца, односно њихове вредносне оријентације и на основу тога размотрити у којој мери предложена објашњења (ин)компатибилности савремене интерпретације православних учења и демократије заиста могу да се примене на контекст једног већински православног друштва. У овом случају, разматраћемо стање у Србији, мултиетничкој и мултиконфесионалној већински православној држави. За наша разматрања важни су параметри религиозности (религијско веровање, став према религијској конфесији и персонализована религиозност), као и однос према различитим предложеним облицима организовања политичке заједнице. На основу података из ове студије, одредили смо четири модела политичке културе. Иако се теза о инкопатибилности на основу наших резултата може довести у сумњу, из података које смо анализирали се и даље не може извући јасан закључак да Православни у Србији имају снажну преференцију ка демократском моделу политичке културе и одговарајућем нивоу партиципације. Њих је могуће тумачити и системом вредности који је иза себе оставило друштво у којем православној религиозности није било остављено много места у јавној сфери.