Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
type: channel
description: Časopis Pesticidi i fitomedicina (Pesticides and Phytomedicine) objavljuje naučne radove iz oblasti: toksikologije i ekotoksikologije pesticida; fitopatologije; primenjene entomologije i zoologije; herbologije; zaštite bilja i prehrambenih proizvoda; primene pesticida u komunalnoj higijeni i javnom zdravstvu. Časopis Pesticidi i fitomedicina (Pesticides and Phytomedicine) predstavlja nastavak publikacije Pesticidi, koja je pod tim imenom izlazila u periodu 1986-2003. Radovi se objavljuju isključivo na engleskom jeziku, sa rezimeom na engleskom i srpskom. Od 2020. godine, časopis izlazi četvoromesečno (tri broja godišnje). Od 2021. godine, časopis Pesticidi i fitomedicina (Pesticides and Phytomedicine) objavljuje sveske samo u elektronskom obliku, bez štampane verzije. Osnovne platforme na kojima se postavljaju sadržaji časopisa su: Scindeks (http://scindeks.ceon.rs/journaldetails.aspx?issn=1820-3949) i zvanični veb sajt izdavača (http://www.pesting.org.rs/).
publisher: Institute of Pesticides and Environmental Protection
language: sr-Latn
publication name: Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
issn: 1820-3949
copyright: Autori koji objavljuju u ovom časopisu pristaju na sledeće uslove: Autori zadržavaju autorska prava i pružaju časopisu pravo prvog objavljivanja rada i licenciraju ga "Creative Commons Attribution licencom" koja omogućava drugima da dele rad, uz uslov navođenja autorstva i izvornog objavljivanja u ovom časopisu. Autori mogu izraditi zasebne, ugovorne aranžmane za neekskluzivnu distribuciju članka objavljenog u časopisu (npr. postavljanje u institucionalni repozitorijum ili objavljivanje u knjizi), uz navođenje da je članak izvorno objavljen u ovom časopisu. Autorima je dozvoljeno i podstiču se da postave objavljeni članak onlajn (npr. u institucionalni repozitorijum ili na svoju internet stranicu) pre ili tokom postupka prijave rukopisa, s obzirom da takav postupak može voditi produktivnoj razmeni ideja i ranijoj i većoj citiranosti objavljenog članka (Vidi Efekti otvorenog pristupa).
items: Biofungicid Bacillus subtilis Ch-13 u suzbijanju Hypomyces perniciosus (mokra trulež) u uslovima industrijske proizvodnje šampinjona
items: Efikasnost biofungicida Bacillus subtilis Ch-13 u suzbijanju prouzrokovača paučinaste plesni (Hypomyces odoratus) u uslovima industrijske proizvodnje šampinjona
items: Interakcije između bioloških agenasa u zaštiti šampinjona od najznačajnijih bolesti i štetočina
items: Penicillium expansum, P. crustosum i P. paneum prouzrokovači plave truleži šećerne repe u Srbiji
items: Prirodni i polusintetički insekticidi u zaštiti luka od šteta koje izazivaju žičnjaci
items: Analitička metoda za istovremeno određivanje azoksistrobina, protiokonazola i trifloksistrobina u sredstvima za zaštitu bilja
items: Botryosphaeriaceae kao patogeni jabuke – identifikacija i osetljivost na fungicide i etarska ulja in vitro
items: Održivost osnove rodenticidnih mamaka od dve vrste cerealija u nepovoljnim uslovima sredine
items: Unapređenje strategije suzbijanja štetnih glodara: II - Prihvatljivost mamaka sa konzervansom koji su prethodno izlagani nepovoljnim uslovima sredine za jedinke sivog pacova
items: Demografska analiza delovanja biopesticida na običnu grinju paučinara (Acari: Tetranychidae) nakon tretmana jaja
items: Prikaz knjige „Bolesti gajenih biljaka i njihovo suzbijanje“, autora prof. dr Draga Miloševića
items: Neopulvinaria innumerabilis (Rathvon, 1854), nova vrsta štitaste vaši u Srbiji
items: Unapređenje strategije suzbijanja štetnih glodara: I - Izbor odgovarajućeg konzervansa za održivost baze mamka u nepovoljnim uslovima sredine
items: Vijabilnost starih semena poljoprivredno značajnih korovskih vrsta
items: Test razmene sestrinskih hromatida u humanim perifernim limfocitima izloženim delovanju tetrahlorvinfosa tokom faze G0
items: Novi ftsZ genotip Wolbachia endosimbionta cikade Hyalesthes obsoletus (Hemiptera: Fulgoromorpha: Cixiidae) vektora ‘Candidatus Phytoplasma solani’ asocirane sa Convolvulus arvensis
items: Corrigendum rada "Osetljivost vrsta roda Cuscuta i njihovih domaćina na etarsko ulje mirođije Anethum graveolens"
items: Uticaj dodavanja neem cake-a pokrivci za gajenje šampinjona u suzbijanju Trichoderma aggressivum Samuels & W. Gams i Lycoriella ingenua (Dufour) i prinos šampinjona
items: Vrste roda Parthenolecanium (Hemiptera: Coccidae) u urbanim sredinama u Srbiji
items: Uticaj sastava medijuma na sposobnost podsticanja rasta biljaka i biokontrolna svojstva izolata Bacillus sp. Par 3 protiv fitopatogena Botrytis cinerea
items: Vrste roda Sclerotinia u Srbiji i mogućnosti njihovog suzbijanja
items: Komparativna toksičnost spinetorama za Trialeurodes vaporariorum Westwood i parazitoida Encarsia formosa Gahan
items: Bionomija Coccus pseudomagnoliarum (Kuwana) (Hemiptera: Coccidae), nove vrste u fauni Srbije
items: Antioksidativno delovanje, fitotoksičnost i alelopatski potencijal ekstrakta zelenog ploda oraha (Juglans regia L.)
items: Stemphylium vesicarium (wallr.) E.G. Simmons patogen crnog luka i mogućnost suzbijanja
items: Osetljivost vrsta roda Cuscuta i njihovih domaćina na etarsko ulje mirođije Anethum graveolens
items: Corrigendum "Tamno crvena grinja Tetranychus ludeni Zacher (Acari:Tetranychidae)-nova štetočina u Srbiji
items: Da li je moguće efikasno suzbijanje Sclerotinia sclerotiorum bez narušavanja mikrobiološke ravnoteže u zemljištu?
items: Uticaj prisustva Xanthomonas euvesicatoria na parametre kvaliteta semena paprike u Srbiji
items: Suzbijanje epidemija bakterijskog uvenuća (Ralstonia solanacearum) đumbira primenom solarizacije zemljišta i botaničkog malčiranja u Tepi, jugozapadna Etiopija

Biofungicid Bacillus subtilis Ch-13 u suzbijanju Hypomyces perniciosus (mokra trulež) u uslovima industrijske proizvodnje šampinjona
type: item
description: Cilj rada je bio da se ispita efikasnost biofungicida Bacillus subtilis Ch-13 u suzbijanju prirodne zaraze Hypomyces perniciosus (prouzrokovača bolesti mokre truleži) i njegovog uticaja na prinos u uslovima industrijske proizvodnje šampinjona (Agaricus bisporus). Biofungicid B. subtilis Ch-13 je bio primenjen u ukupnoj koncentraciji od 60 ml m-2 na dva različita načina: u tri (30 + 2 × 15 ml m-2) ili dve podeljene doze (2 × 30 ml m-2) u poređenju sa standardnom dozom primene fungicida prohloraza. Efikasnost biofungicida je bila značajno veća kada je primenjen u tri podeljene doze (28.7%), nego u dve (15.7%). Iako je uočena niska efikasnost B. subtilis Ch-13 (≈29%) u suzbijanju H. perniciosus u poređenju sa fungicidom prohlorazom (≈68%), simptomi mokre truleži su smanjeni u određenoj meri. Takođe, najveće povećanje prinosa šampinjona je postignuto kada je B. subtilis Ch-13 primenjen u tri podeljene doze (14%), umesto u dve (2%), u poređenju sa netretiranom kontrolom. Tri podeljene doze biofungicida B. subtilis Ch-13 su povećale prinos šampinjona 17%, a dve podeljene doze 4%, u poređenju sa fungicidom prohlorazom. Efikasnost biofungicida B. subtilis Ch-13 u suzbijanju prouzrokovača mokre truleži, kao i u povećanju prinosa šampinjona, bila je veća kada je primenjen u tri podeljene doze, umesto u dve. Dakle, preporučuje se primena biofungicida u tri podeljene doze (30 + 2 × 15 ml m-2, drugog dana i dve nedelje nakon pokrivanja i posle prve berbe) radi efikasnog suzbijanja H. perniciosus i povećanja proizvodnje šampinjona.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ivana Potočnik
creator: Svetlana Milijašević-Marčić
creator: Ljiljana Šantrić
creator: Jelena Luković
creator: Biljana Todorović
creator: Emil Rekanović
rights: Sva prava zadržana (c)
date: 2026-02-06
publication date: 2026-02-06
starting page: 73
ending page: 82
doi: 10.2298/PIF2503073P

Efikasnost biofungicida Bacillus subtilis Ch-13 u suzbijanju prouzrokovača paučinaste plesni (Hypomyces odoratus) u uslovima industrijske proizvodnje šampinjona
type: item
description: <!-- [if gte mso 9]><xml> <o:OfficeDocumentSettings> <o:RelyOnVML/> <o:AllowPNG/> </o:OfficeDocumentSettings> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 9]><xml> <w:WordDocument> <w:View>Normal</w:View> <w:Zoom>0</w:Zoom> <w:TrackMoves/> <w:TrackFormatting/> <w:HyphenationZone>21</w:HyphenationZone> <w:PunctuationKerning/> <w:ValidateAgainstSchemas/> <w:SaveIfXMLInvalid>false</w:SaveIfXMLInvalid> <w:IgnoreMixedContent>false</w:IgnoreMixedContent> <w:AlwaysShowPlaceholderText>false</w:AlwaysShowPlaceholderText> <w:DoNotPromoteQF/> <w:LidThemeOther>EN-US</w:LidThemeOther> <w:LidThemeAsian>X-NONE</w:LidThemeAsian> <w:LidThemeComplexScript>X-NONE</w:LidThemeComplexScript> <w:Compatibility> <w:BreakWrappedTables/> <w:SnapToGridInCell/> <w:WrapTextWithPunct/> <w:UseAsianBreakRules/> <w:DontGrowAutofit/> <w:SplitPgBreakAndParaMark/> <w:EnableOpenTypeKerning/> <w:DontFlipMirrorIndents/> <w:OverrideTableStyleHps/> <w:UseFELayout/> </w:Compatibility> <m:mathPr> <m:mathFont m:val="Cambria Math"/> <m:brkBin m:val="before"/> <m:brkBinSub m:val="--"/> <m:smallFrac m:val="off"/> <m:dispDef/> <m:lMargin m:val="0"/> <m:rMargin m:val="0"/> <m:defJc m:val="centerGroup"/> <m:wrapIndent m:val="1440"/> <m:intLim m:val="subSup"/> <m:naryLim m:val="undOvr"/> </m:mathPr></w:WordDocument> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 9]><xml> <w:LatentStyles DefLockedState="false" DefUnhideWhenUsed="false" DefSemiHidden="false" DefQFormat="false" DefPriority="99" LatentStyleCount="376"> <w:LsdException Locked="false" Priority="0" QFormat="true" Name="Normal"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="true" UnhideWhenUsed="true" QFormat="true" Name="heading 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="true" UnhideWhenUsed="true" QFormat="true" Name="heading 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="true" UnhideWhenUsed="true" QFormat="true" Name="heading 4"/> <w:LsdException Locked="fa…
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Biljana Todorović
creator: Svetlana Milijašević-Marčić
creator: Ljiljana Šantrić
creator: Jelena Luković
creator: Emil Rekanović
creator: Ivana Potočnik
rights: Sva prava zadržana (c)
date: 2026-02-06
publication date: 2026-02-06
starting page: 63
ending page: 71
doi: 10.2298/PIF2503063T

Interakcije između bioloških agenasa u zaštiti šampinjona od najznačajnijih bolesti i štetočina
type: item
description: Ispitivani su međusobni odnosi (sinergistički/antagonistički/aditivni) između tri biološka agensa: domaćih sojeva antagonističke bakterije Bacillus amyloliquefaciens B-241 i stimulatora prinosa, aktinobakterije Streptomyces flavovirens A06, kao i komercijalnog soja entomopatogene nematode Steinernema feltiae. Posmatran je uticaj interakcija datih bioloških agenasa na efikasnost u suzbijanju prouzrokovača bolesti zelene plesni Trichoderma aggressivum f. europaeum T77 (veštačka inokulacija), kao i u suzbijanju šampinjonske mušice Lycoriella ingenua (prirodna infestacija) u oglednom gajilištu šampinjona, Agaricus bisporus. Biološki agensi su primenjeni u standardnoj dozi, kao i u redukovanim dozama primene od 40% ili 20%. Uticaj na prinos šampinjona je izračunat kao odnos sveže mase ubranih šampinjona i suve mase komposta zasejanog micelijom šampinjona. Efikasnost u suzbijanju prouzrokovača bolesti šampinjona je procenjena na osnovu odnosa pojave i intenziteta bolesti, u inokulisanoj kontroli i tretmanima. Brojnost šampinjonske mušice je praćena korišćenjem žutih lepljivih traka koje su postavljene u kaveze za gajenje insekata sa supstratom za gajenje šampinjona. Prilikom trostruke primene bioloških agenasa, utvrđena je blaga antagonistička reakcija u njihovoj efikasnosti u suzbijanju prouzrokovača bolesti zelene plesni, antagonistička u suzbijanju šampinjonske mušice, i sinergistička u povećanju prinosa. Na osnovu dobijenih rezultata, biološke agense bi trebalo primeniti tri puta na sedam dana: entomopatogene nematode pojedinačno na početku ciklusa gajenja šampinjona (S. feltiae 0,75 × 106 IJ m-2; ukupna količina 2,25 × 106 IJ m-2), korisne mikroorganizme kombinovano nakon nekoliko dana (B. amyloliquefaciens 1 × 109 CFU ml-1 m-2; ukupna količina 3 × 109 CFU ml-1 m-2) i S. flavovirens 1 × 108 CFU ml-1 m-2; ukupna količina 3 × 108 CFU ml-1 m-2).
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jelena Luković
creator: Svetlana Milijašević-Marčić
creator: Ljiljana Šantrić
creator: Tanja Drobnjaković
creator: Nikola Anđelković
creator: Nikola Grujić
creator: Ivana Potočnik
rights: Sva prava zadržana (c)
date: 2026-02-06
publication date: 2026-02-06
starting page: 51
ending page: 62
doi: 10.2298/PIF2503051L

Penicillium expansum, P. crustosum i P. paneum prouzrokovači plave truleži šećerne repe u Srbiji
type: item
description: <!-- [if gte mso 9]><xml> <w:WordDocument> <w:View>Normal</w:View> <w:Zoom>0</w:Zoom> <w:TrackMoves/> <w:TrackFormatting/> <w:PunctuationKerning/> <w:ValidateAgainstSchemas/> <w:SaveIfXMLInvalid>false</w:SaveIfXMLInvalid> <w:IgnoreMixedContent>false</w:IgnoreMixedContent> <w:AlwaysShowPlaceholderText>false</w:AlwaysShowPlaceholderText> <w:DoNotPromoteQF/> <w:LidThemeOther>EN-US</w:LidThemeOther> <w:LidThemeAsian>X-NONE</w:LidThemeAsian> <w:LidThemeComplexScript>X-NONE</w:LidThemeComplexScript> <w:Compatibility> <w:BreakWrappedTables/> <w:SnapToGridInCell/> <w:WrapTextWithPunct/> <w:UseAsianBreakRules/> <w:DontGrowAutofit/> <w:SplitPgBreakAndParaMark/> <w:DontVertAlignCellWithSp/> <w:DontBreakConstrainedForcedTables/> <w:DontVertAlignInTxbx/> <w:Word11KerningPairs/> <w:CachedColBalance/> </w:Compatibility> <w:DoNotOptimizeForBrowser/> <m:mathPr> <m:mathFont m:val="Cambria Math"/> <m:brkBin m:val="before"/> <m:brkBinSub m:val="--"/> <m:smallFrac m:val="off"/> <m:dispDef/> <m:lMargin m:val="0"/> <m:rMargin m:val="0"/> <m:defJc m:val="centerGroup"/> <m:wrapIndent m:val="1440"/> <m:intLim m:val="subSup"/> <m:naryLim m:val="undOvr"/> </m:mathPr></w:WordDocument> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 9]><xml> <w:LatentStyles DefLockedState="false" DefUnhideWhenUsed="true" DefSemiHidden="true" DefQFormat="false" DefPriority="99" LatentStyleCount="267"> <w:LsdException Locked="false" Priority="0" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Normal"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="heading 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 5"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 6"/> <w:LsdExc…
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Nataša Duduk
creator: Nina Vučković
creator: Jovana Matić
creator: Emil Rekanović
creator: Bojan Duduk
creator: Ivana M. Vico
rights: Sva prava zadržana (c)
date: 2026-02-06
publication date: 2026-02-06
starting page: 37
ending page: 50
doi: 10.2298/PIF2503037D

Prirodni i polusintetički insekticidi u zaštiti luka od šteta koje izazivaju žičnjaci
type: item
description: Larve žičnjaka (Elateridae: Agriotes spp.), predstavljaju značajnu pretnju globalnoj poljoprivredi, posebno korenasto-krtolastom povrću kao što je luk. Njihov podzemni način života čini ih izazovnim za suzbijanje koji je dodatno komplikovan povlačenjem tradicionalnih sintetičkih insekticida iz upotrebe. Stoga, ova studija upoređuje efekte prirodnih, polusintetičkih i sintetičkih insekticida u kontroli oštećenja od žičnjaka na usevu luka. Terenski ogledi efikasnosti različitih insekticidnih tretmana na gustinu biljaka, oštećenje od žičnjaka (%) i ukupan prinos luka sprovedeni su 2024. godine u Institutu za povrtarstvo (Smederevska Palanka, Srbija). Eksperiment je podrazumevao šest tretmana: netretirana kontrola, tri prirodna insekticida (dve formulacije a.s. spinosada: granule (GR) i koncentrovana suspenzija (SC), i B. bassiana ATCC 74040 2,3×107 konidiospora/ml), polusintetički insekticid (a.s. spinetoram) i sintetički insekticid (a.s. teflutir). Tretiranje je rađeno u vreme sadnje crnog luka prema preporučenoj količini primene po hektaru. Ocene su urađene 20 i 42 dana posle tretmana (DPT) da bi se odredila gustina biljaka. Oštećenja biljaka luka od žičnjaka zabeležena su 42 DPT, a prinos je izračunat vaganjem ubranih lukovica luka nakod žetve. Rezultati su pokazali da je spinosad formulacija GR, razbacana u brazde pri sadnji, značajno povećala gustinu biljaka nakon 20 DPT, dok je formulacija SC, primenjena kao tretman zemljišta pri sadnji, rezultirala najnižom gustinom. Spinetoram je pokazao najveću gustinu biljaka 42 DPT i najveći procenat oštećenja od žičnjaka (15%) od svih testiranih insekticida. Kontrola je imala najveći procenat oštećenih biljaka i najmanji prinos. Spinetoram je dao maksimalan prinos luka, dok je spinosad formulacija GR dala najmanji prinos među insekticidima. Poljski ogledi su pokazali da prirodni i polusintetički insekticidi efikasno suzbijaju žičnjake, obezbeđujući adekvatnu zaštitu useva i održive prinose. Ova studija podržava razvoj i usv…
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Mirjana R Prijovic
creator: Marina Dervišević
creator: Tanja Drobnjaković
creator: Luka Stojanović
creator: Vladimir Miladinović
creator: Milan Ugrinović
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2025-05-09
publication date: 2025-05-09
starting page: 13
ending page: 25
doi: 10.2298/PIF2501013P

Analitička metoda za istovremeno određivanje azoksistrobina, protiokonazola i trifloksistrobina u sredstvima za zaštitu bilja
type: item
description: U ovoj studiji, razvijena je i validovana izokratska metoda za istovremeno određivanje azoksistrobina, trifloksistrobina i protiokonazola u sredstvima za zaštitu bilja primenom reverznofazne visokoperformantne tečne hromatografije (RP-HPLC/DAD). Hromatografsko razdvajanje aktivnih supstanci postignuto je upotrebom 0,1% rastvora sirćetne kiseline i acetonitrila (30:70 v/v) kao mobilne faze, pri protoku od 0,52 ml/min. Korišćena je Zorbax Eclipse XDB-C18 (50 mm x 4.6 mm x 1.8 μm) kolona, a detekcija je vršena na talasnoj dužini od 210 nm. Validacija metode obuhvatala je procenu linearnosti i preciznosti metode, ponovljivosti injektovanja, tačnosti metode, kao i limita detekcije i kvantifikacije (LOD i LOQ). Pod navedenim uslovima postignuti koeficijent korelacije linearnosti kretao se 0.996-0.997. Preciznost metode, izražena kao relativna standardna devijacija (RSD), bila je niža od modifikovanih Horwitz-ovih vrednosti. Tačnost određivanja svake pojedinačne aktivne supstance kretala se 94,61-107,35%, dok je ponovljivost injektovanja bila zadovoljavajuća sa RSD vrednostima 0,94-1,35%. Limiti detekcije i kvaktifikacije iznosili su 0,0063 mg/ml i 0,019 mg/ml za azoksistrobin, 0,0051 mg/ml i 0,015 mg/ml za protiokonazol, 0,0051 mg/ml i 0,015 mg/ml za trifloksistrobin. Stoga, razvijena i validovana jednostavna, precizna, tačna i brza analitička metoda za istovremeno određivanje fungicida azoksistrobina, protiokonazola i trifloksistrobina se može uspešno primenjivati za njihovo pojedinačno, ali i istovremeno određivanje u formulisanim proizvodima. Daljom primenom opisane metode na realne uzorke, potvrđena je njena namena.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Sanja Lazić
creator: Aleksandra Šušnjar
creator: Slavica Vuković
creator: Jelena Ećimović
creator: Mitar Đukanović
creator: Dragana B Šunjka
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2025-05-09
publication date: 2025-05-09
starting page: 27
ending page: 35
doi: 10.2298/PIF2501027L

Botryosphaeriaceae kao patogeni jabuke – identifikacija i osetljivost na fungicide i etarska ulja in vitro
type: item
description: Proizvodnja jabuke suočava se sa značajnim ekonomskim gubicima usled smanjenog kvaliteta plodova kao posledice prisustva velikog broja fitopatogenih gljiva, naročito prouzrokovača truleži plodova nakon berbe kao što su gljive iz familije Botryosphaeriaceae. Izolati korišćeni u ovom istraživanju prikupljeni su sa zaraženih plodova jabuka i na osnovu morfoloških karakteristika i analize sekvenci dva genska regiona (EF 1-α and β-tubulin) identifikovani kao pripadnici vrsta Diplodia seriata i Botryosphaeria dothidea. Na zdravim plodovima jabuka sproveden je test patogenosti kojim je na osnovu merenja prečnika i dubine truleži utvrđen značajno viši stepen agresivnosti izolata D. seriata. Veća osetljivost na kombinaciju fluopiram + tebukonazol uočena je kod izolata D. seriata (EC50=0,00023 μg a.s./ml), dok je piraklostrobin jače inhibitorno delovanje ispoljio na izolat B. dothidea (EC50=0,025 μg a. s./ml). Ispitivana kombinacija fluopiram + tebukonazol pokazala je veći inhibitorni potencijal u poređenju sa piraklostrobinom, sa inhibicijom porasta micelije od 98,44% za D. seriata i 97,56% za B. dothidea pri koncentraciji od 10 μg a.s./ml. Antifungalni efekat četiri etarska ulja (majčine dušice, ruzmarina, lavande i limunske trave) ispitan je primenom fumigantne makrodilucione metode. Ulje majčine dušice ispoljilo je najizraženije delovanje, potpuno inhibirajući porast micelije izolata obe vrste pri koncentraciji 0,05 μl/ml vazdušne faze. Jako inhibitorno delovanje pokazalo je i ulje limunske trave sa kompletnom inhibicijom porasta micelije pri koncentraciji 0,07 μl/ml vazdušne faze (D. seriata), odnosno 0,09 μl/ml vazdušne faze (B. dothidea). Umeren inhibitorni potencijal zabeležen je kod ulja ruzmarina, dok je ulje lavande ispoljilo najniži antifungalni efekat. Rezultati prikazani u ovom radu ukazuju na visok stepen osetljivosti izolata D. seriata i B. dothidea na ispitivane fungicide, ali i ulja majčine dušice i limunske trave kao njihove ekološki prihvatljivije alternat…
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Milica Milošević
creator: Jelena Stepanović
creator: Emil Rekanović
creator: Miloš Stepanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2025 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2025-05-09
publication date: 2025-05-09
starting page: 1
ending page: 11
doi: 10.2298/PIF2501001M

Održivost osnove rodenticidnih mamaka od dve vrste cerealija u nepovoljnim uslovima sredine
type: item
description: Neophodno je pravilno i redovno sprovoditi mere zaštite od štetnih vrsta glodara sa ciljem obezbeđenja i očuvanja kvaliteta i zdravstvene ispravnosti čuvanih proizvoda. Primena otrovnih mamaka različitih formulacija, prvenstveno na bazi cerealija, predstavlja najzastupljeniju metodu suzbijanja glodara. Očuvanje rodenticidnih mamaka duži vremenski period u nepovoljnim uslovima sredine predstavlja izazov za uspešno izvođenje deratizacije. Istraživanje je obuhvatilo ispitivanje uticaja veličine čestica nosača rodenticida na bazi kukuruza ili pšenice na održivost u nepovoljnim uslovima sredine. U inkubatoru, na temperaturi od 30 – 35˚C i pri vlažnosti vazduha od 90 – 95%, frakcije kukuruza i pšenice veličina <0,8 mm, 0,8-1,25 mm, 1,25-2 mm i >2 mm su čuvane tokom 33 dana. Ispitivan je razvoj plesni na mamcima koji su sadržavali različite veličine frakcija sa dodatkom 1% sorbinske kiseline. Kao kontrola, korišćene su iste frakcije bez dodatka konzervansa. Test i kontrolni mamci izlagani su istim uslovima u inkubatoru tokom istog vremenskog perioda. Razvoj plesni na mamcima koji nisu sadržali konzervans bio je dosta brži i intenzivniji u odnosu na mamke koji su sadržavali sorbinsku kiselinu. Prvi znaci razvoja plesni na kontrolnim mamcima uočeni su već trećeg dana testa. Vrsta osnove kao i veličina frakcija mamka značajno su uticali na razvoj plesni. Kod mamaka sa kukuruznom osnovom utvrđen je intenzivniji razvoj plesni kod krupnijih frakcija >1,25 mm za razliku od mamaka sa pšeničnom osnovom gde je razvoj plesni bio intenzivniji kod manjih čestica <1,25 mm.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Tanja Blažić
creator: Mirko Živković
creator: Bojan Stojnić
creator: Goran Jokić
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Autori
date: 2024-12-26
publication date: 2024-12-26
starting page: 61
ending page: 69
doi: 10.2298/PIF2403061B

Unapređenje strategije suzbijanja štetnih glodara: II - Prihvatljivost mamaka sa konzervansom koji su prethodno izlagani nepovoljnim uslovima sredine za jedinke sivog pacova
type: item
description: Suzbijanje sivog pacova (Rattus norvegicus) predstavlja neizostavnu meru zaštite stanovništa i domaćih životinja sa ciljem sprečavanja prenošenja i širenja zaraznih bolesti kao i meru zaštite ljudskih dobara od šteta koje sivi pacov može proizvesti svojim prisustvom i aktivnošću. Postupak kontrole brojnosti glodara u prostoru gde preovladavaju nepovoljni uslovi sredine, kao što su povišena temperatura i vlažnost, može biti neuspešno zbog smanjene prihvatljivosti mamka uzrokovane njegovom degradacijom. Priprema mamaka izvedena je u skladu sa preporukom OEPP/EPPO metode, dok je sam postupak izlaganja mamaka nepovoljnim uslovima sredine izveden u skladu sa preporukom ECHA. Placebo mamci pripremljeni su mešanjem mlevenog zrna kukuruza i parafina. Test mamci, pripremljeni mešanjem placebo mamka i sorbinske kiseline, izlagani su nepovoljnim uslovima sredine (temperatura 30-35 ⁰C i vlažnost vazduha 95-99 %). Kao test organizam korišćene su jedinke sivog pacova, prethodno izlovljene iz divlje populacije. Nakon perioda adaptacije jedinke su uključene u pre-test u trajanju od četiri dana. Prosečna prihvatljivost ispitivanog mamka je bila ujednačena, odnosno prihvatljivost mamak sa dodatkom konzervansa je bila 48,85 %. Utvrđeno je da sorbinska kiselina nema negativnog uticaja na prihvatljivost mamka. Takođe, konzervans nije uticao ni na konzumaciju mamka u poređenju sa mamcima iz pre-test perioda s obzirom da se ukupna količina konzumiranog mamka tokom testa nije statistički razlikovala od količine konzumiranog mamka tokom pretest perioda. Rezultati ukazuju da se sorbinska kiselina pri sadržaju od 1% može koristiti kao potencijalno dobar aditiv za pripremu mamaka koji će biti izlagani u kanalizacionim sistemima i drugim prostorima u kojima preovladaju nepovoljni uslovi sredine i u kojima postoji rizik od brzog razvoja plesni i degradacije mamka.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Tanja Blažić
creator: Rada Đurović-Pejčev
creator: Tijana Đorđević
creator: Ivana Jovičić
creator: Irena Međo
creator: Bojan Stojnić
creator: Goran Jokić
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Autori
date: 2024-12-26
publication date: 2024-12-26
starting page: 53
ending page: 60
doi: 10.2298/PIF2403053B

Demografska analiza delovanja biopesticida na običnu grinju paučinara (Acari: Tetranychidae) nakon tretmana jaja
type: item
description: Efekti biopesticidnih proizvoda na bazi oksimatrina, azadirahtina i Beauveria bassiana (soj ATCC 74040) na demografske parametre grinja paučinara, Tetranychus urticae Koch (Acari: Tetranychidae), procenjeni su u laboratorijskim testovima. Biopesticidni proizvodi su primenjeni prskanjem jaja starih 24 sata, koja su bila položena na listovima pasulja, koristeći sledeće koncentracije: 50 μl/l (proizvod na bazi oksimatrina), 0.75 g/l (proizvod na bazi azadirachtina) i 3 ml/l (proizvod na bazi B. bassiana). Ove koncentracije su bile unutar 95% granica poverenja LC50 vrednosti procenjenih u ogledima akutne toksičnosti. Grinje koje su se izlegle iz tretiranih jaja završile su svoj juvenilni razvoj na istim listovima, tj. toksični efekat je izazvan direktnim tretmanom i residualnim izlaganjem. Kada su preživele ženke ušle u period preovipozicije, kohorte od 40 kontrolnih i 40 tretiranih ženki premeštene su na netretirane listove (1 ženka/disk). Ženke su svakodnevno premeštane na nove diskove dok poslednja ženka nije uginula. Na osnovu podataka o njihovoj starosno specifičnom preživljavanju i starosno specifičnoj plodnosti (stvaranje ženskih potomaka), procenjeni su sledeći demografski parametri: bruto reproduktivna stopa (GRR), neto reproduktivna stopa (R0), intrinzična stopa rasta (rm), konačna stopa rasta (λ) i prosečno vreme generacije (T). Biopesticidi su značajno uticali na demografske parametre kod ženki koje su preživele tretman. Sva tri biopesticida su značajno smanjila vrednosti GRR i R0. U ogledu sa proizvodima na bazi oksimatrina i azadirahtina, vrednosti rm i λ smanjene su za 22% i 5%, odnosno 16% i 4%, zbog smanjenog preživljavanja i plodnosti, kao i produženog vremena juvenilnog razvoja preživelih ženki u poređenju sa kontrolom. U ogledu sa proizvodom na bazi B. bassiana, vrednosti rm i λ smanjene su za 7% i 2%, uglavnom zbog smanjenog preživljavanja tretiranih ženki. Proizvodi na bazi oksimatrina i azadirahtina značajno su produžili, dok je proizvod na bazi B…
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Irena S Međo
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Autor
date: 2024-12-26
publication date: 2024-12-26
starting page: 71
ending page: 79
doi: 10.2298/PIF2403071M

Prikaz knjige „Bolesti gajenih biljaka i njihovo suzbijanje“, autora prof. dr Draga Miloševića
type: item
description: Nema apstrakta
subject: Prikaz
  topic: section
creator: Milan M Ivanović
creator: Mirko Ivanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2024-09-13
publication date: 2024-09-13
starting page: 51
ending page: 52

Neopulvinaria innumerabilis (Rathvon, 1854), nova vrsta štitaste vaši u Srbiji
type: item
description: Tokom 2016. godine u lokalitetu Radmilovac na Cornus sanguinea L., prvi put je utvrđena vrsta Neopulvinaria innumerabilis (Rathvon, 1854), koja pripada štitastim vašima iz familije Coccidae. Razmnožava se gamogenezom, razvija jednu generaciju godišnje i prezimljava u stadijumu oplođene ženke na stablu ili granama domaćina. Tokom istraživanja vrsta je u Srbiji registrovana na šest lokaliteta i pet biljaka domaćina. Na infestiranim biljkama hrani se isisavanjem sokova iz lišća, mladih izbojaka i grana, izazivajući sušenje listova i pojedinačnih grančica. U kolonijama N. innumerabilis sakupljene su i odgajene četiri vrsta prirodnih neprijatelja. Od parazitoida, Coccophagus lycimnia (Walker) (Aphelinidae) i Metaphycus hageni Daane and Caltagirone (Encyrtidae), a od predatora Exochomus quadripustulatus L. (Coccinellidae) i Leucopomyia silesiaca (Egger) (Chamaemyiidae). Najbrojnija entomofagna vrsta je L. silesiaca.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Marina Dervišević
creator: Draga Graora
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2024-09-12
publication date: 2024-09-12
starting page: 43
ending page: 50
doi: 10.2298/PIF2402043D

Unapređenje strategije suzbijanja štetnih glodara: I - Izbor odgovarajućeg konzervansa za održivost baze mamka u nepovoljnim uslovima sredine
type: item
description: Očuvanje izgleda, strukture i ponajviše atraktivnosti mamka za ciljane štetne vrste glodara u dužem vremenskom periodu izlaganja jedan je od glavnih zadataka u procesu njihovog formulisanja. U laboratorijskim, kontrolisanim uslovima ispitivan je uticaj različitih konzervanasa na produženje perioda održivosti osnove mamka, način homogenizacije osnovnih komponenti mamka kao i odnos baze i parafina na period održivosti mamka. Mamci na bazi mlevenog zrna kukuruza izlagani su nepovoljnim uslovima sredine kao što su visoka temperatura (30° C-35° C) i vlažnost vazduha (90%-95%). Period izlaganja bio je 9 dana, koliko je trajao i period praćenja razvoja prouzrokovača plesni. Utvrđeno je da natrijum benzoat nema zadovoljavajući uticaj na održivost mamka (<5 dana), za razliku od kalijum sorbata (>7 dana) i sorbinske kiseline, koja je uticala na najdužu održivost mamka (>9 dana). Primenom konzervanasa značajno se može produžiti period održivosti mamka u nepovoljnim uslovima sredine. Produžena upotrebna vrednost mamka, značajna je u praksi u postupku suzbijanja štetnih glodara na staništima gde preovladavaju nepovoljni uslovi sredine, kao što su kanalizacioni i vodovodni sistemi (kolektori, crpne stanice), javne površine, stambeni objekti (kotlarnice, vlažni podrumi i sl).
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Tanja Blažić
creator: Rada Đurović-Pejčev
creator: Tijana Đorđević
creator: Ivana Jovičić
creator: Irena Međo
creator: Bojan Stojnić
creator: Goran Jokić
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2024-09-12
publication date: 2024-09-12
starting page: 35
ending page: 41
doi: 10.2298/PIF2402035B

Vijabilnost starih semena poljoprivredno značajnih korovskih vrsta
type: item
description: Prisustvo banke semena je podjednako važno za poljoprivrednu praksu i oblast bioloških invazija. U poljoprivredi vitalnost semena predstavlja borbu protiv korova, a u oblasti invazivne biologije to je signal invazivnog potencijala vrste. Uzimajući u obzir smanjenje prinosa zbog prisustva vrsta Amaranthus retroflexus, Abutilon teophrasti, Chenopodium album i Datura stramonium u poljoprivrednoj praksi i značaj invazije Ambrosia trifida u Evropi, cilj rada je bio da se ispita vitalnost i dugovečnost starih semena navedenih ekonomski značajnih vrsta. Urađena su tri testa za proveru vitalnosti/dugovečnosti semena: test gnječenja, test klijanja u Petri posudama i tetrazolijum test (3,5 trifeniltetrazolijum hlorid-TTC). Dobijeni rezultati su pokazali velike varijacije potencijala klijavosti. Najveća vitalnost je utvrđena za seme A.retroflexus starog 7 godina (41,67%), zatim semena A. teophrasti starog 16 godina (17,78%), trinaestogodišnjeg semena C. album (15%) i sedamnaestogodišnjeg semena D. stramonium (7,5%). Takođe, utvrđena je izuzetna vitalnost semena testiranih vrsta (osim A. trifida) starog više od pola veka. Zabeležena je klijavost 49 godina starog semena D. stramonium, 53 godina starog semena A. retroflexus, 58 godina starog semena A. teophrasti i 59 godina starog semena C. album, čime se potvrđuje njihova perzistentnot u životnoj sredini.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Danijela Šikuljak
creator: Ahmet Uludag
creator: Ana Anđelković
creator: Nenad Trkulja
creator: Dragana Božić
creator: Sava Vrbničanin
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Autori
date: 2024-06-06
publication date: 2024-06-06
starting page: 13
ending page: 26
doi: 10.2298/PIF2401013S

Test razmene sestrinskih hromatida u humanim perifernim limfocitima izloženim delovanju tetrahlorvinfosa tokom faze G0
type: item
description: Iako pesticidi nesporno doprinose povećanju poljoprivredne proizvodnje, rastući trend njihovog korišćenja je tokom vremena doveo do pojave raznovrsnih izazova vezanih za životnu sredinu i javno zdravlje. Tetrahlorvinfos, organofosfatni pesticid koji Međunarodna agencija za istraživanje raka smatra potencijalno kancerogenim, koristi se za borbu protiv muva, grinja i životinjskih larvi, u svrhu zaštite javnog zdravlja na otvorenim površinama i suzbijanja štetnih organizama kod domaćih životinja. Cilj istraživanja je bio da se ispita genotoksično i citostatično delovanje tetrahlorvinfosa na humane limfocite u fazi G0 životnog ciklusa ćelije, koristeći test razmene sestrinskih hromatida (SCE). Našli smo da tri koncentracije tetrahlorvinfosa (5, 25, 50 μM) povećavaju vrednosti SCE. Ipak, to povećanje SCE vrednosti bilo je statistički značajno samo kada je primenjena najviša koncentracija (50 μM, p<0.05). Takođe, SCE vrednosti su pokazale linearno povećanje zavisno od doze (p=0.005). Zaključili smo da izlaganje humanih limfocita u fazi G0 životnog ciklusa ćelije delovanju tetrahlorvinfosu ima genotoksičan potencijal. Takođe, izlaganje ćelija u fazi G0 tetrahlorvinfosu nije imalo primetan uticaj na kinetiku životnog ciklusa ćelije.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ebral Akgun
creator: Cobanoglu Hayal
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Autori
date: 2024-06-06
publication date: 2024-06-06
starting page: 27
ending page: 34
doi: 10.2298/PIF2401027A

Novi ftsZ genotip Wolbachia endosimbionta cikade Hyalesthes obsoletus (Hemiptera: Fulgoromorpha: Cixiidae) vektora ‘Candidatus Phytoplasma solani’ asocirane sa Convolvulus arvensis
type: item
description: Hyalesthes obsoletus (Hemiptera: Fulgoromorpha: Cixiidae) je polifagna cikada poznata kao značajan vektor fitopatogene bakterije ‘Candidatus Phytoplasma solani’ (stolbur fitoplazma) koja nanosi štetu u proizvodnji brojnih poljoprivrednih kultura. U okviru odabrane populacije H. obsoletus asocirane sa biljkom Convolvulus arvensis u Srbiji, istraženi su prisustvo i genetička raznovrsnost endosimbiontske bakterije Wolbachia, poznate kao perspektivnog agensa u biološkoj kontroli. U ispitivanoj populaciji H. obsoletus pronađena su oba mikroorganizma, ‘Ca. P. solani’ i Wolbachia. Stopa ‘Ca. P. solani’ infekcije H. obsoletus populacije je bila 50%, dok je u slučaju Wolbachia iznosila 80%. Prisustvo Wolbachia nije bilo uslovljeno infekcijom fitoplazmom i pokazalo je minimalne varijacije između polova insekta. Genotipizacijom identifikovanih sojeva ‘Ca. P. solani’ otkrivena su četiri prethodno opisana stamp genotipa (Rqg50/St1, Rqg31/St2, STOL/St4 i M5/St28). Novi Wolbachia ftsZ genotip, označen kao WHo1, je identifikovan u populaciji H. obsoletus, što pruža novi uvid u genetičku raznovrsnost Wolbachia endosimbionta insekata iz familije Cixiidae. Filogenetska analiza je pokazala složene odnose između WHo1 i Wolbachia sojeva iz domaćina različitih Hemiptera podredova. Iako strategije biološke kontrole zasnovane na Wolbachia imaju potencijal u kontroli vektora fitoplazmi, potrebna su dalja istraživanja kako bi se objasnile interakcije ovog endosimbionta sa ‘Ca. P. solani’ kao i uticaj Wolbachia na reprodukciju i fitnes vektora.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Luka Stojanović
creator: Olivera Popov
creator: Jelena Stepanović
creator: Bojan Duduk
creator: Andrea Kosovac
rights: Sva prava zadržana (c) 2024 Autori
date: 2024-06-06
publication date: 2024-06-06
starting page: 1
ending page: 12
doi: 10.2298/PIF2401001S

Corrigendum rada "Osetljivost vrsta roda Cuscuta i njihovih domaćina na etarsko ulje mirođije Anethum graveolens"
type: item
description: nema
subject: Uvodnik
  topic: section
creator: Marija Sarić-Krsmanović
creator: Jelena Gajić Umiljendić
creator: Ljiljana Radivojević
creator: Ljiljana Šantrić
creator: Tijana Đorđević
creator: Rada Đurović-Pejčev
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 133
ending page: 133
doi: 10.2298/PIF2303133E

Uticaj dodavanja neem cake-a pokrivci za gajenje šampinjona u suzbijanju Trichoderma aggressivum Samuels & W. Gams i Lycoriella ingenua (Dufour) i prinos šampinjona
type: item
description: <!-- [if gte mso 9]><xml> <o:OfficeDocumentSettings> <o:AllowPNG/> </o:OfficeDocumentSettings> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 9]><xml> <w:WordDocument> <w:View>Normal</w:View> <w:Zoom>0</w:Zoom> <w:TrackMoves/> <w:TrackFormatting/> <w:HyphenationZone>21</w:HyphenationZone> <w:PunctuationKerning/> <w:ValidateAgainstSchemas/> <w:SaveIfXMLInvalid>false</w:SaveIfXMLInvalid> <w:IgnoreMixedContent>false</w:IgnoreMixedContent> <w:AlwaysShowPlaceholderText>false</w:AlwaysShowPlaceholderText> <w:DoNotPromoteQF/> <w:LidThemeOther>EN-US</w:LidThemeOther> <w:LidThemeAsian>X-NONE</w:LidThemeAsian> <w:LidThemeComplexScript>X-NONE</w:LidThemeComplexScript> <w:Compatibility> <w:BreakWrappedTables/> <w:SnapToGridInCell/> <w:WrapTextWithPunct/> <w:UseAsianBreakRules/> <w:DontGrowAutofit/> <w:SplitPgBreakAndParaMark/> <w:EnableOpenTypeKerning/> <w:DontFlipMirrorIndents/> <w:OverrideTableStyleHps/> </w:Compatibility> <m:mathPr> <m:mathFont m:val="Cambria Math"/> <m:brkBin m:val="before"/> <m:brkBinSub m:val="--"/> <m:smallFrac m:val="off"/> <m:dispDef/> <m:lMargin m:val="0"/> <m:rMargin m:val="0"/> <m:defJc m:val="centerGroup"/> <m:wrapIndent m:val="1440"/> <m:intLim m:val="subSup"/> <m:naryLim m:val="undOvr"/> </m:mathPr></w:WordDocument> </xml><![endif]--><!-- [if gte mso 9]><xml> <w:LatentStyles DefLockedState="false" DefUnhideWhenUsed="true" DefSemiHidden="true" DefQFormat="false" DefPriority="99" LatentStyleCount="267"> <w:LsdException Locked="false" Priority="0" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="Normal"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" SemiHidden="false" UnhideWhenUsed="false" QFormat="true" Name="heading 1"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 2"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 3"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 4"/> <w:LsdException Locked="false" Priority="9" QFormat="true" Name="heading 5"/> <w:LsdException Lo…
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Tanja Drobnjaković
creator: Jelena Luković
creator: Svetlana Milijašević-Marčić
creator: Biljana Todorović
creator: Miloš Stepanović
creator: Ivana Potočnik
creator: Emil Rekanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 111
ending page: 121
doi: 10.2298/PIF2303111D

Vrste roda Parthenolecanium (Hemiptera: Coccidae) u urbanim sredinama u Srbiji
type: item
description: U urbanim sredinama u Srbiji registrovane su četiri vrste štitastih vaši iz roda Parthenolecanium, i to: Parthenolecanium corni, P. fletcheri, P. pomeranicum i P. rufulum. Sve utvrđene vrste razvijaju jednu generaciju godišnje i prezimljavaju u stadijumu larve drugog stupnja na grančicama domaćina. P. corni se razmnožava gamogenezom, dok se ostale vrste razmnožavaju partenogenezom. Utvrđene vrste zabeležene su na području Srbije u 22 lokaliteta na 20 biljaka domaćina, pri čemu je P. corni utvrđena na 8 novih biljaka domaćina, a P. fletheri na jednom novom domaćinu. Intenzitet napada vaši kao i simptomi oštećenja na infestiranim biljkama su se razlikovali. Na pojedinim drvenastim i žbunastim biljkama, vrste P. corni, P. fletcheri i P. rufulum, su obrazovale brojne kolonije prouzrokujući sušenje grana i propadanje pojedinačnih biljaka.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Marina Dervišević
creator: Draga Graora
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 123
ending page: 131
doi: 10.2298/PIF2303123D

Uticaj sastava medijuma na sposobnost podsticanja rasta biljaka i biokontrolna svojstva izolata Bacillus sp. Par 3 protiv fitopatogena Botrytis cinerea
type: item
description: Jedan od globalnih problema današnjice predstavljaju značajani gubici u poljoprivredi usled biljnih bolesti koje izazivaju različiti patogeni. Među ovim patogenima, bitnu ulogu ima plasan Botrytis cinerea, koja kao uzročnik sive truleži, nanosi veliku štetu različitim važnim usevima. Upotreba biokontrolnih agenasa za suzbijanje fitopatogena postala je imperativ, pri čemu bakterije iz roda Bacillus imaju veliki potencijal zbog brzog razmnožavanja, otpornosti na nepovoljne uslove okoline, sposobnosti promovisanja rasta biljaka i širokog spektra delovanja. Cilj ovog istraživanja bio je da se utvrde najbolji izvori ugljenika, azota i fosfora u medijumu za kultivaciju Bacillus bakterija, sa namerom da se postigne što veća antimikrobna aktivnost protiv fitopatogena B. cinerea i podstakne brži rast krastavca u različitim fazama razvoja, primenom izolata Bacillus sp. Par 3. Da bi se utvrdila najpogodnija kombinacija izvora ugljenika, azota i fosfora za proizvodnju bioaktivnih agenasa koji efikasno deluju protiv B. cinerea od strane izolata Bacillus sp. Par 3, primenjena je metoda bunarića. Uticaj izolata Bacillus sp. Par 3 na klijanje biljaka testiran je na semenkama krastavca. Najveće zone inhibicije postignute su pri upotrebi sledeća 2 medijuma: 1) saharoza kao izvor ugljenika, amonijum nitrat kao izvor azota i diamonijum hidrogenfosfat kao izvor fosfora, i 2) glicerol kao izvor ugljenika, amonijum nitrat kao izvor azota i dikalijum hidrogenfosfat kao izvor fosfora. Semena tretirana kultivacionom tečnošću izolata Bacillus sp. Par 3 korišćenjem optimizovanog medijuma pokazala su najbolje rezultate u pogledu procenta klijanja (100%), dužine korena (53,09 mm) i dužine izdanka (13,26 mm) krastavca. Bacillus sp. Par 3 izolat je identifikovan kao Bacillus subtilis metodom sekvenciranja 16S rRNA gena. Rezultati ovog istraživanja ističu značaj optimizacije medijuma za proizvodnju biokontrolnih agenasa, uzimajući u obzir kako antimikrobnu efikasnost, tako i karakteristike promocij…
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Tatjana Dujković
creator: Ivana Pajčin
creator: Vanja Vlajkov
creator: Olja Šovljanski
creator: Siniša Markov
creator: Marta Loc
creator: Mila Grahovac
creator: Jovana Grahovac
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 99
ending page: 110
doi: 10.2298/PIF2303099D

Vrste roda Sclerotinia u Srbiji i mogućnosti njihovog suzbijanja
type: item
description: Vrste roda Sclerotinia su polifagne, nekrotrofne fitopatogene gljive koje izazivaju ekonomski značajne štete u poljoprivrednoj proizvodnji širom sveta. Poseduju sposobnost širenja vazdušnim putem i putem zemljišta, a mogu se prenositi i semenskim materijalom. Vrste ovog roda ugrožavaju biljnu proizvodnju tokom perioda vegetacije, ali i nakon skladištenja, a gubici koji nastaju mogu dostići i 100%. Najzastupljenija vrsta roda Sclerotinia u Srbiji je Sclerotinia sclerotiorum. Redovno se javlja na suncokretu i u pojedinim godinama može izazvati štete i preko 50%. Nedavno su u Srbiji opisane dve nove vrste ovog roda: Sclerotinia trifolium na lucerki i Sclerotinia minor na biljkama zelene salate. Suzbijanje vrsta roda Sclerotinia je vrlo izazovno, zbog sklerocija, tvorevina za preživljavanje, koje se mogu održati dugi niz godina u zemljištu, ali i zbog prisustva askospora u vazduhu. Kao i kod mnogih drugih prouzrokovača bolesti, ne postoji jedinstven tretman koji može u potpunosti suzbiti ili eliminisati patogene ovog roda. Implementacijom različitih strategija, kao što su primena agrotehničkih mera, hemijska i biološka zaštita, moguće je uticati na širenje bolesti uzrokovanih Sclerotinia spp.
subject: Pregledni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Milica Mihajlović
creator: Jovana Hrustić
creator: Maja Živanović
creator: Mladen Petreš
creator: Brankica Pešić
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-12-29
publication date: 2023-12-29
starting page: 85
ending page: 98
doi: 10.2298/PIF2303085M

Komparativna toksičnost spinetorama za Trialeurodes vaporariorum Westwood i parazitoida Encarsia formosa Gahan
type: item
description: Uloga potencijalno selektivnih bioinsekticida u okviru integralnog koncepta zaštite biljaka, pored efikasnosti u suzbijanju štetočina, umnogome zavisi i od njihove bezbednosti po neciljane organizme. Spinetoram je polu-sintetski analog mikrobiološki dobijenog bioinsekticida spinosada koji se koristi širom sveta u suzbijanju raznih poljoprivrednih štetočina, ali je procena rizika primene spinetorama po korisne artropode veoma slabo istražena. Štaviše, toksičnost spinetorama prema štetočini- beloj leptirastoj vaši Trialeurodes vaporariorum Westwood (Hemiptera: Aleyrodidae), kao i/ili prema njenom efikasnom biološkom agensu, parazitoidu Encarsia formosa Gahan (Hymenoptera: Aphelinidae), nikada nije dokumentovana. U laboratorijskim uslovima, utvrđivana je akutna toksičnost (letalni efekti) insekticida na bazi spinetorama (25% a.m.) po razvojne životne stadijume (adulte, nimfe i jaja) bele leptiraste vaši, kao i po adulte i lutke parazitoida. Svi ogledi su izvedeni na temperaturi 27±1°C i relativnoj vlažnosti vazduha od 60±10%, uz fotoperiod 16:8h, u pet ponavljanja. U svim doza-odgovor biotestovima, insekticid na bazi spinetorama primenjen je pomoću Potter Spray Tower-a na lišće duvana smešteno na 1% sloju agara, u ventiliranim Petri šoljama. Adulti štetočine i parazitoida izlagani su dejstvu svežih rezidua spinetorama u period od 48 sati, dok su jaja i nimfe štetočine, kao i lutke parazitoida, direktno tretirani sa serijom koncentracija spinetorama, pokrivajući odgovore od 10-90% smrtnosti. Akutna toksičnost spinetorama prema E. formosa procenjena je kroz indekse selektivnosti, koji predstavljaju odnos između srednjih letalnih koncentracija dobijenih za parazitoida i štetočinu. U biotestovima akutne toksičnosti dobijene su sledeće srednje letalne koncentracije spinetorama: 4.593, 15.027 i 11.73 mg a.i./l za adulte, nimfe i jaja bele leptiraste vaši, respektivno, i 0.686 i 1.715 mg a.i./l za adulte i lutke parazitoida, respektivno. Analiza dobijenih rezultata kroz indek…
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Tanja M Drobnjakovic
creator: Mirjana Prijović
creator: Emanuele Porcu
creator: Michele Ricupero
creator: Gaetano Siscaro
creator: Lucia Zappalà
creator: Antonio Biondi
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-09-13
publication date: 2023-09-13
starting page: PIF2302065D
ending page: PIF2302065D
doi: 10.2298/PIF2302065D

Bionomija Coccus pseudomagnoliarum (Kuwana) (Hemiptera: Coccidae), nove vrste u fauni Srbije
type: item
description: Tokom 2015. godine, u Srbiji je prvi put registrovana štitasta vaš citrusa, Coccus pseudomagnoliarum (Kuwana) (Hemiptera: Coccidae), na Celtis occidentalis L. u Beogradu. C. pseudomagnoliarum tokom godine razvija jednu generaciju i prezimljava u stadijumu larve drugog stupnja na grančicama domaćina. Na infestiranim biljkama obrazuje brojne kolonije, usled čije ishrane se javljaju simptomi u vidu sušenja listova i grančica. Osim toga, velika količina medene rose koju ova vaš luči, smanjuje fotosintezu i transpiraciju biljaka što ubrzava njihovo propadanje. Štitasta vaš citrusa privlači brojne entomofagne insekte koji mogu redukovati brojnost njenih populacija. Odgajene su parazitoidne osice Coccophagus lycimnia (Walker), Coccophagus piceae Erdos, Coccophagus scutellaris (Dalman), Coccophagus shillongensis (Hayat and Singh) (Aphelinidae), Cheiloneurus claviger Thomson i Metaphycus stanleyi Compere (Encyrtidae). C. piceae i M. stanleyi su nove vrste u fauni Srbije. C. pseudomagnoliarum je novi domaćin za vrstu M. stanleyi. Od predatora, utvrđene su vrste Coccinella septempunctata L., Exochomus quadripustulatus (L.) (Coccinellidae) i Chrysoperla carnea (Stephens) (Chrysopidae). Najefikasniji prirodni neprijatelj larvi C. pseudomagnoliarum, bila je C. lycimnia, redukujući brojnost populacija za 11-26%.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Marina Dervišević
creator: Aleksandar Stojanović
creator: Draga Graora
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-09-13
publication date: 2023-09-13
starting page: 55
ending page: 63
doi: 10.2298/PIF2302055D

Antioksidativno delovanje, fitotoksičnost i alelopatski potencijal ekstrakta zelenog ploda oraha (Juglans regia L.)
type: item
description: Cilj ovog rada je bio da se ispita alelopatski potencijal ekstrakta zelenih nezrelih plodova oraha na klijanje i rani porast semena tri korovske vrste (Chenopodium album, Amaranthus retroflexus, Daucus carota), kao i fitotoksični efekat na klijanje i rani porast semena kukuruza Zea mays. Pored toga, cilj je bio i da se uradi analiza biljnog ekstrakta i procena njegove antioksidativne aktivnosti. Antioksidativna aktivnost biljnog ekstrakta određena je kroz sposobnost neutralizacije DPPH (2,2-difenil-1-pikrilhidrazil) radikala i ispitivanjem sposobnosti redukcije gvožđa FRAP metodom. Inhibicija merenih parametara (ukupna klijavost i dužina klijanaca) se proporcionalno smanjivala sa smanjenjem koncentracije rastvora ekstrakta zelenih nezrelih plodova oraha. Takođe, parametri rasta klijanaca su ispoljili veću osetljivost u odnosu na parametar ukupne klijavosti semena kod sve tri korovske vrste. Iako dobijeni rezultati iz biotesta sa semenima pokazuju značajan inhibitorni efekat na klijanje i rani porast testiranih korovskih vrsta, ujedno ukazuju i na fitotoksične efekte kod ranog porasta semena gajene vrste Z. mays.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Marija M Sarić-Krsmanović
creator: Jelena Gajić Umiljendić
creator: Tijana Đorđević
creator: Ljiljana Radivojević
creator: Ljiljana Šantrić
creator: Dragana Božić
creator: Sava Vrbnicanin
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-09-13
publication date: 2023-09-13
starting page: 75
ending page: 84
doi: 10.2298/PIF2302075S

Stemphylium vesicarium (wallr.) E.G. Simmons patogen crnog luka i mogućnost suzbijanja
type: item
description: Crni luk (Allium cepa) je jedna od najznačajnijih povrtarskih vrsta koja se uzgaja u svetu i kod nas. Sušenje lista, uzrokovano gljivom Stemphylium vesicarium, je ozbiljna i destruktivna bolest lista crnog luka u svetu, koja ograničava kvalitet i kvantitet lukovice i semena. Smanjenje prinosa nastaje usled smanjene fotosintetske površine, što dovodi do obrazovanja manjih lukovica lošijeg kvaliteta. Preporučena strategija za suzbijanje i smanjenje inokuluma SLB uključuje plodored sa drugim povrtarskim vrstama ili žitaricama koje nisu domaćini ove gljive, korišćenje otpornih genotipova crnog luka, uklanjanje korova, pravilna upotreba azotnih đubriva, suzbijanje tripsa (Thrips spp.), kao i tretman semena, obzirom da seme ima značajnu ulogu u širenju patogena. Ključna strategija je svakako pravovremena i pravilna primena folijarnih fungicida. Vreme primene fungicida, različitih mehanizama delovanja je ključno za suzbijanje Stemphylium vesicarium na crnom luku.
subject: Prikaz
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ana Takač
creator: Slavica Vuković
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-09-13
publication date: 2023-09-13
starting page: 43
ending page: 53
doi: 10.2298/PIF2302043T

Osetljivost vrsta roda Cuscuta i njihovih domaćina na etarsko ulje mirođije Anethum graveolens
type: item
description: Cilj ovog rada je bio da se in vitro ispita herbicidni uticaj etarskog ulja mirođije (Anethum graveolens) na klijanje i rani porast klijanaca dve parazitne cvetnice iz roda Cuscuta (Cuscuta campestris i Cuscuta epithymum), kao i fitotoksični uticaj na klijanje semena i rani porast klijanaca semena domaćina (lucerka i crvena detelina). Hemijskom analizom etarskog ulja izolovanog iz listova i cvetova mirođije je dobijeno da su karvon (51.69%) i limonen (39.88%) dominantne komponente. Rezultati biotesta sa semenima su pokazali inhibitorni uticaj etarskog ulja izolovanog iz listova mirođije pri različitim koncentracijama na klijavost i rani porast klijanaca obe vrste roda Cuscuta. Naime, inhibicija klijanja semena C. campestris se kretala od 67% do 94%, dok je kod semena C. epithymum inhibicija bila od 67% do 100%. Sličan inhibitorni uticaj je zabeležen i za parametar dužina klijanaca. Pored ovoga, u rezultatima biotesta su zabeleženi značajni fitotoksični efekti etarskog ulja mirođije na klijanje semena i rani porast klijanaca domaćina. Crvena detelina se pokazala kao osetljivija, jer je i pri najnižoj koncentarciji inhibicija klijanja bila 35%, a pri višim se kretala od 70% do 100%. Nasuprot ovome inhibicija klijanja semena lucerke pri nižim koncentracijama je bila 5%, dok je na višim koncentracijama zabeležena veća inhibicija (36-100%). Buduća istraživanja moraju obuhvatiti oglede u saksijama, kao i poljske mikrooglede da bi se utvrdili herbicidni, odnosno fitotoksični efekti etarskog ulja mirođije na testirane parazitne cvetnice i gajene vrste.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Marija M Sarić-Krsmanović
creator: Jelena Gajić Umiljendić
creator: Ljiljana Radivojević
creator: Ljiljana Šantrić
creator: Tijana Đorđević
creator: Rada Đurović-Pejčev
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-05-09
publication date: 2023-05-09
starting page: 33
ending page: 39
doi: 10.2298/PIF2301033S

Corrigendum "Tamno crvena grinja Tetranychus ludeni Zacher (Acari:Tetranychidae)-nova štetočina u Srbiji
type: item
description: The original published version of the article contained two errors: (1) In Table 1B: tomato was not indicated as host plant for T. evansi (2) In Figure 1: After carefully looking at the previously drawings of T. ludeni body parts, we concluded that it is necessary to give new, more precise drawings of male aedeagus and female tibia/tarsus I
subject: Naučna kritika
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ivana Marić
creator: Irena Međo
creator: Dejan Marčić
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-05-09
publication date: 2023-05-09
starting page: 41
ending page: 42
doi: 10.2298/PIF2301041E

Da li je moguće efikasno suzbijanje Sclerotinia sclerotiorum bez narušavanja mikrobiološke ravnoteže u zemljištu?
type: item
description: Sclerotinia sclerotiorum je kosmopolitski, polifagni patogen, koji parazitira preko 400 biljnih vrsta. U radu je ispitana osetljivost izolata S. sclerotiorum na nekoliko komercijalnih fungicida i biofungicida u laboratorijskim i uslovima in vivo. Najviša efikasnost je zabeležena u tretmanu boskalidom (98%) i fluopiramom (80%), a najniža u varijanti sa biološkim preparatom na bazi antagonističke bakterije B. subtilis (5%). U uslovima in vitro, izolat S. sclerotiorum je ispoljio osetljivost na sve testirane fungicide. Fluopiram (EC50=0.003 mg/l) je bio najtoksičniji za odabrani izolat, od svih preparata korišćenih u istraživanju, dok je kaptan (EC50=8.94mg/l) ispoljio najnižu toksičnost među sintetičkim fungicidima. U tretmanima u kojima su primenjivani biološki preparati na bazi ulja čajnog drveta i B. subtilis zabeleženo je najslabije dejstvo na patogena in vitro. Još jedan od aspekata koji je proučavan u radu, bio je uticaj odabranih fungicida i biofungicida na životnu sredinu. Modelovanje očekivanih koncentracija u zemljištu (PEC soil), uz literaturne podatke o toksičnosti, korišćeni su u proceni rizika od pesticida za organizme u zemljištu. Visok dugotrajan rizik za kišne gliste utvrđen je kod izloženosti kaptanu i tiofanat-metilu. Na osnovu rezultata efikasnosti i procene rizika utvrđeno je da fluopiram ima najbolja svojstva od svih ispitivanih konvencionalnih pesticida, dok su kod biopesticida na bazi ulja čajnog drveta utvrđena bolja svojstva u odnosu na preparat koji sadrži sporogenu bakteriju B. subtilis. Dalja ispitivanja efekata kombinovane primene konvencionalnih preparata i biopesticida daće smernice za efikasnije suzbijanje S. sclerotiorum, uz smanjenje negativnih efekata na životnu sredinu i neciljne organizme.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Milica Mihajlović
creator: Emil Rekanović
creator: Jovana Hrustić
creator: Mila Grahovac
creator: Marija Stevanović
creator: Brankica Tanović
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-05-09
publication date: 2023-05-09
starting page: 11
ending page: 21
doi: 10.2298/PIF2301011M

Uticaj prisustva Xanthomonas euvesicatoria na parametre kvaliteta semena paprike u Srbiji
type: item
description: U ovom radu izvršena je detekcija bakterija iz kompleksa Xanthomonas (X. euvesicatoria, X. vesicatoria, X. perforans i X. gardneri) i ispitan uticaj prisustva bakterija na određene parametre kvaliteta semena paprike poreklom sa teritorije Smederevske Palanke (Srbija). Analiza je obuhvatila 27 nekomercijalnih genotipova semena paprike (uključujući čili i slatku papriku) prikupljenih u sezoni 2021. godine. U radu su ocenjeni parametri kvaliteta semena paprike i to energija klijanja, ukupna klijavost, vlaga i zdravstvena ispravnost. Rezultati su pokazali da je od ukupno 27 analiziranih uzoraka semena paprike, prisustvo X. euvesicatoria detektovano kod ukupno 13 uzoraka. Prisustvo X. vesicatoria, X. gardneri i X. perforans nije utvrđeno ni u jednom uzorku semena paprike. Energija klijanja zaraženog semena je iznosila od 52-84%, a kod semena bez prisustva bakterija od 63-90%; ukupna klijavost u zaraženom semenu je bila od 66-91%, a u semenu bez prisustva bakterija 80-95%. Vlažnost semena u zaraženim uzorcima je iznosila 6,1-12%, a u uzorcima bez prisustva bakterija između 6,2-8,1%. Utvrđivani parametri kvaliteta se nisu značajno razlikovali na statističkom nivou (p>0,05). Prisustvo fitopatogenih gljiva koje se prenose semenom je utvrđeno u svim uzorcima semena paprike, i to Fusarium sp. do 3% kod ukupno 25 uzoraka, dok je kod dva uzorka zaraza bila i do 6%; prisustvo Alternaria sp. je bilo od 1-4% kod ukupno 25, a kod dva uzorka više, do 5%. Dobijeni rezultati ukazuju da je bakterija X. euvesicatoria dominantan patogen iz kompleksa Xanthomonas vrsta, ali da utvrđeno prisustvo nije značajno uticalo na parametre kvaliteta semena paprike.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ivana Živković
creator: Renata Iličić
creator: Goran Barać
creator: Jelena Damnjanović
creator: Dejan Cvikić
creator: Nenad Trkulja
creator: Tatjana Popović
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-05-09
publication date: 2023-05-09
starting page: 1
ending page: 9
doi: 10.2298/PIF2301001Z

Suzbijanje epidemija bakterijskog uvenuća (Ralstonia solanacearum) đumbira primenom solarizacije zemljišta i botaničkog malčiranja u Tepi, jugozapadna Etiopija
type: item
description: Đumbir je jedna od najprofitabilnijih kultura za uzgajivače u različitim delovima Etiopije. Bakterijsko uvenuće, koje prouzrokuje Ralstonia solanacearum, ograničava proizvodnju đumbira u Etiopiji. Značajni gubici usled ove bolesti javljaju se redovno, stvarajući dodatne prepreke u područjima zaraze. Ogledi su izvedeni u Tepi, jugozapadna Etiopija, tokom proizvodnih sezona 2019. i 2020. kako bi se procenili efekti solarizacije zemljišta i botaničkog malčiranja na epidemiju bakterioznog uvenuća đumbira. Četiri perioda solarizacije u trajanju od dve, četiri, šest i osam nedelja pre sadnje integrisana su sa četiri tretmana malčiranjem nakon sadnje i to biljkama: vetiver, limunova trava, kineski vlašac i lantana (Lantana camara). Kontrolne parcele nisu solarizovane, niti malčirane. Tretmani su uređeni faktorijalno u nasumičnom kompletnom blok sistemu sa tri ponavljanja. Rezultati su pokazali da je integrisana primena solarizacije zemljišta i malčiranja limunovom travom značajno smanjila srednje vrednosti za učestalost bakterijskog uvenuća i to od 22.1% do 42.2%, u odnosu na kontrolne parcele. Ovi tretmani su drastično smanjili AUDPC i stopu napredovanja bolesti. Solarizacija u trajanju od osam nedelja integrisana sa malčiranjem limunovom travom dala je najnižu (42.2%) konačnu srednju vrednost stepena oboljevanja, kao i AUDPC (33.8%), u poređenju sa kontrolom. Rezultati istraživanja pokazuju da integrisana primena solarizacije i botaničkog malčiranja efikasno usporava epidemije bakterijskog uvenuća i omogućava oporavak proizvodnje đumbira i njegove produktivnosti, pa se stoga preporučuju za primenu u području istraživanja zajedno sa ostalim metodama zaštite useva.
subject: Originalni naučni članak
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Merga Jibat
creator: Abukiya Getu
rights: Sva prava zadržana (c) 2023 Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina
date: 2023-05-09
publication date: 2023-05-09
starting page: 23
ending page: 31
doi: 10.2298/PIF2301023J