Antifiding aktivnost nekoliko biljnih ekstrakata za gusenice Lymantria dispar L. (Lepidopetera: Lymantriidae) - Gvozdenac, Sonja M; Inđić, Dušanka V; Vuković, Slavica M; Grahovac, Mila S; Tanasković, Snežana T (Pesticides and Phytomedicine / Pesticidi i fitomedicina, 2013)
Lymantria dispar L. je ekonomski najznačajnija polifagna štetočina listopadnih šuma, voćnjaka i urbanog zelenila. Mehaničke mere i upotreba bioloških insekticida su najčešće primenjivane mere zaštite s ciljem smanjenja šteta koje prouzrokuju gusenice svojom pojavom. Međutim, na manjim površinama, a posebno u godinama gradacije, neizostavna je upotreba konvencionalnih insekticida u zaštiti bilja i šumarstvu. Višegodišnja neodgovarajuća primena ove grupe insekticida je dovela do narušavanja ravnoteže u biocenozi, prenamonženja ranije manje štetnih organizama, pojave rezistentnosti štetnih vrsta na insekticide, kao i prisustva rezidua pesticida u zemljištu i vodotokovima. U cilju smanjenja štetnih posledica neophodno je uskladiti suzbijanje sa principima integralnog pristupa smanjenju brojnosti gubara, primenom selektivih i manje toksičnih insekticida. Naime, sve više se istražuje potencijal botaničkih insekticida i antifiding sredstava. Cilj ovog rada je bio da se proceni uticaj etanolnih ekstraktata Ambrosia artemisiifolia L., Erigeron canadensis L., Daucus carota L., Morus alba L. i Aesculus hippocastanum L. na intenzitet ishrane gusenica L. dispar, kao i njihove antifiding aktivnosti u uslovima “no-choice” testa. Ogled je realizovan u laboratorijskim uslovima. Po 10 larvi po ponavljanju je stavljeno u petri-posude i ponuđena su im po dva isečka lista hrasta (2 x 9 cm2/ponavljanju), potopljena u biljne ekstrakte, odnoso u 1, 2 i 5% rastvor etanola u kontroli. Intenzitet ishrane, iskazan preko procenta konzumirane površine, je meren nakon 48 h. Za procenu antifiding aktivnosti, izračunat je AFI (antifeeding index), a biljni ekstrakti su kategorizovani prema već utvrđenoj skali: nema, slabo, srednje i jako antifiding dejstvo. Podaci su statistički obrađeni dvofaktorijalnom analizom varijanse, uz primenu Dankanovog testa višestrukih poređenja. Rezultati rada ukazuju da je značajan uticaj na konzumiranu površinu lista imalo poreklo biljnog ekstrakta, dok koncentracija i interakcija dva faktora (biljna vrsta x koncentracija), nisu statistički značajno uticale na vrednost konzumirane površine. Ekstrakti Ae. hippocastanum i M. alba statistički su značajno smanjili procenat konzumirane površine (6.24, 18.93%, respektivno) u poređenju sa kontrolom (97.59%), dok je ekstrakt D. carota ispoljio fagostimulativni efekat (98.88%). Na osnovu AFI vrednosti, ekstrakt Ae. hippocastanum (87.10-89.05%) je ispoljio jaku antifiding aktivnost, a M. alba srednju do jaku (64.33-71.37%).
Keywords: Plant extracts||; ||Biljni ekstrakti; Gypsy moth||; ||Gubar; Insecticides||; ||Insekticidi; Antifeedants||; ||Antifidanti