Post-covid sindrom – aktuelni izazov u radu izabranog lekara - Pušica, Irena; Lončar, Ana (Opšta medicina, 2024)
Uvod. Post-COVID sindrom se odlikuje značajnom kliničkom varijabilnošću i obuhvata sekvele oboljenja COVID- 19 koje su prisutne duže od tri meseca nakon infekcije SARS-CoV-2. Cilj istraživanja bio je utvrđivanje prisustva i trajanja post-COVID sindroma, učestalosti pojedinačnih simptoma i faktora koji mogu uticati na njihovo ispoljavanje. Metod. Sproveli smo studiju preseka kod pacijenata koji su bili zaraženi SARS-CoV-2. Ispitanici su anketirani pomoću upitnika u drugoj polovini 2023. godine. Podaci su analizirani deskriptivnom statistikom, Kruskal-Wallis testom i Bonferonijevim testom višestrukih poređenja parova korišćenjem SPSS 26. Statistički značajnom se smatrala p vrednost <0,05. Rezultati. Od ukupno 90 ispitanika, 15,6% nije imalo post-COVID simptome. Kod 24,4% ispitanika tegobe su trajale duže od šest meseci. Najviše je bilo zastupljeno brzo zamaranje (60%), hronični umor (53,3%) i smanjena koncentracija (45,6%). U definisanim starosnim grupama, postojala je značajna razlika za prisustvo tahikardije, znojenja i opstipacije (p<0,05). U odnosu na body mass index, uočena je značajna razlika za prisustvo kašlja, bola u grudima, opstipacije i poremećaja seksualne funkcije (p<0,05). U zavisnosti od pušačkog statusa, zabeležena je značajnа razlika za pojavu noćnih mora, glavobolje, anksioznosti, bola u stomaku i dijareje (p<0,05). U odnosu na prisustvo komorbiditeta, postojala je značajna razlika za opadanje kose (p<0,05). Zaključak. Za lečenje ovog stanja neophodan je holistički pristup pacijentu, pa je uloga izabranog lekara od velikog značaja.