Faktori rizika za osećaj anksioznosti kod zdravstvenih radnika u primarnoj zdravstvenoj zaštiti tokom COVID-19 pandemije: - Fisekovic Kremic, Marina (Opšta medicina, 2022)
Uvod. Pandemija bolesti izazvane korona virusom 2019. (COVID-19) ubila je milione ljudi i pogodila čitav svet, uključujući i Srbiju. Zdravstveni radnici ne mogu da se izoluju od pacijenata. Rade u nepovoljnim i izazovnim uslovima, što može dovesti do pojave mentalnih zdravstvenih problema. Ova studija je imala za cilj da identifikuje faktore rizika za osećaj anksioznosti kod zdravstvenih radnika koji rade u Kovid ambulantama (KA) pri domovima zdravlja. Metod. Ova studija preseka je sprovedena među zdravstvenim radnicima iz KA. Za vreme perioda studije dobili smo ukupno 150 popunjenih upitnika. Deskriptivna statistika, Pirsonov hi- kvadrat test i Pirsonova korelacija iskorišćeni su za analizu podataka. Koristili smo SPSS za analizu podataka. Rezultati. Naš uzorak uključio je 150 zdravstvenih radnika (ZR) od kojih je bilo 86,0% žena, većina su bili između 41–50 godina (40,0%) i imali su radnog staža između 21–30 godina (32,7%). U našem uzorku 94,6% ZR je izjavilo da su dobili ličnu zaštitnu opremu (LZO). Rezultati su pokazali značajnu povezanost samo između pola i osećaja anksioznosti. Anksioznost je bila veća među ženama nego muškarcima. Korelaciona analiza je ukazala da je osećanje anksioznosti imalo pozitivnu korelaciju sa radnim opterećenjem, iscrpljenošću i porodičnim opterećenjem. Osećanje anksioznosti nije bilo povezano sa osećanjem zaštite. Osećaj zaštićenosti je bio u negativnoj korelaciji sa porodičnim opterećenjem. Zaključak. Osećaj anksioznost je bio prisutan kod ZR za vreme pandemije. Pol je bio faktor rizika za anksioznost kod ZR koji rade u KA u domovima zdravlja.