Финансијска писменост – како то раде најбољи - Colić, Vana (Norma, 2022)
Најшире прихваћено одређење појма финансијске писмености је дефиниција коју је дао ОЕЦД, а која укључује свест, знања, вештине, ставове и понашања. Појам финансијске писмености потребно је разликовати од појмова финансијског образовања, финансијског знања и финансијске културе. Резултати истраживања показују да је финансијска неписменост широко распрострањена, те је генерално потребно више пажње посвећивати овом аспекту образовања. Након дефинисања основних појмова, у раду су приказана искуства у организовању и праћењу ефеката финансијског образовања из три земље (Естонија, Финска, Холандија) чији ученици су постизали висок ниво финансијског знања на међународним тестовима у поређењу са другим земљама учесницама. Такође је представљено на који начин је у тим земљама организовано финансијско образовање, са циљем процене колико су њихова искуства применљива у нашим условима. Досадашња искуства су показала да најбоље резултате даје финансијско образовање које почиње већ у средњој школи, чије су главне карактеристике интердисциплинарни приступ и стална подршка наставницима. Евидентне су и значајне разлике, односно, неке групе становника имају нижи ниво финансијске писмености, што упућује и на потребу различитих приступа у њиховом образовању.
Keywords: финансијска култура; финансијско образовање; финансијска писменост; финансијско знање; ученици; студенти; наставници; курикулум; интердисциплинарни приступ