ИДЕНТИФИКОВАЊЕ СЛАБОСТИ У ЧИТАЛАЧКОЈ ПИСМЕНОСТИ НАЈБОЉИХ ОСНОВАЦА ИЗ КЊИЖЕВНОСТИ У РЕПУБЛИЦИ СРБИЈИ - Stakić, Mirjana M.; Mrkalj, Zona (Nastava i vaspitanje, 2025)
Резултати међународних тестирања, попут ПИРЛС (2021) и ПИСА (2022), показују да ученици основних школа у Републици Србији постижу знатно слабије резултате од међународног просека када је реч о напредном нивоу читалачке писмености. Због тога је спроведено истраживање како би се утврдиле слабости у читалачкој писмености ученика седмих и осмих разреда основне школе који постижу најбоље резултате из области књижевности. Узорком је обухваћено 410 ученика који су 2024. године учествовали на Републичком такмичењу из књижевности Књижевна олимпијада. Како би се идентификовале њихове слабости у читалачкој писмености,  пошло се од следећих истраживачких задатака: 1. утврдити каквим задацима се испитивала читалачка писменост на Републичком тесту из књижевности, 2. утврдити и анализирати успех ученика у решавању тих задатака. У реализацији првог истраживачког задатка коришћена је метода анализе садржаја која је примењена на мерном инструменту (званичним тестовима за Републичко такмичење). Идентификовани су задаци (по пет за сваки разред), урађена анализа елемената садржаја, типа задатка и конкретизованих исхода из области читалачке писмености. За утврђивање успеха ученика у решавању задатака коришћене су дескриптивне статистичке мере и непараметријски хи-квадрат тест. Добијени резултати показују да ученици завршних разреда основне школе који су најбољи у области књижевности постижу слабије резултате у разумевању научних и стручних текстова у односу на књижевне, као и у разумевању књижевних текстова чији им контекст (историјски, друштвени) није близак. Наведени резултат за педагошку имликацију има промовисање различитих стратегија читања и мотивацију као предикатор успешности читалачке писмености.
Keywords: методика наставе српског језика и књижевности; мотивација за читање; разумевање текстова; стратегије читања; читалачка писменост