Контекст и последице ванредних парламентарних избора у Француској 2024. године: Успон актера са десног и левог спектра политичког деловања - Perišić, Nikola (Napredak, 2025)
Председник Француске Емануел Макрон после лошег изборног резултата његове политичке опције на изборима за Европски парламент, одлучио је да распише ванредне парламентарне изборе. Овакав потез је несвакидашњи за функционисање политичког система у Француској јер се у тој држави не одржавају често ванредни парламентарни избори. Незадовољство бирача различитим одлукама Макрона током његова два председничка мандата искористиле су политичке опције са десног и левог спектра политичког деловања за увећање свог рејтинга. Међутим, захваљујући изборном систему и постизборним калкулацијама, политички покрет који предводи Макрон задржао je одређену врсту политичке снаге у парламенту, односно опозициони актери нису у могућности да формирају већину која би довела до кохабитације, која није забележена од 2000. године, када је скраћивањем мандата председника са седам на пет година дошло до спајања председничких и парламентарних избора у исту годину. Расписивањем ванредних парламентарних избора, уколико би се убудуће одржавали у редовном периоду, избори се раздвајају и постоји већа могућност за стварање кохабитације у наредном периоду. Начин на који ће француски политички систем функционисати у тој ситуацији, као и у ком смеру ће ићи даљи раст популарности политичких опција на десном и левом спектру биће анализирани и испитани у овом раду.
Keywords: политички систем Француске; парламентарни избори у Француској; Емануел Макрон; Национално окупљање; Марин ле Пен; Жан-Лик Меланшон