Cirkadijalni sistem: mreža neurona sa suprahijazmatičnim jedrom na vrhu hijerarhijske organizacije - Stanojlović, Olivera P; Šutulović, Nikola B (Medicinski podmladak, 2018)
Pojave koje se u živom svetu ponavljaju istim redom i u istim vremenskim intervalima nazivaju se biološkim ritmovima. Sve eukariote pokazuju promenu u ispoljavanju genskih (ritam sinteze DNA i RNA, ritam mitoza), biohemijskih (metabolički ritmovi) i fizioloških (ritam sinteze i sekrecije endokrinih hormona, menstrualni ciklus žene, ritmične promene temperature, otkucaji srca, frekvencija disanja ciklus budnost i spavanje, rad i odmor i dr) aktivnosti pojačavajući i smanjujući svoje delovanje kroz cikluse. Generisanje cirkadijalnog oscilatora je bazirano na isprepletanim negativnim povratnim spregama, ekspresiji gena za vreme (eng. clock gene) i translaciji proteina. Pronađeni su geni per i tim (per/tim/tau; dbt) koji kodiraju proteine: per (periodic) i tim (timeless). Ovi proteini se akumuliraju u ćeliji tokom noći i degradiraju tokom dana, osciluju tokom 24-časovnog ciklusa, sinhrono sa cirkadijalnim ritmom. Za ovo otkriče Američki naučnici su dobili Nobelovu nagradu za fiziologiju ili medicinu za 2017 god. Sa izvrsnom preciznošću naš unutrašnji sat reguliše kritične funkcije kao što su ponašanje, nivo hormona, spavanje, temperaturu tela, metabolizam i dr. To je način na koji se prilagođavaju fiziološke funkcije različitim fazama dana, povećavaju aktivnost neurona u suprahijazmatskom jedru (SCN) koji regulišu budnost/STS i kontrolišu endogeni časovnik. Pinealna žlezda je u direktnoj vezi sa endogenim satom i luči hormon melatonin koji proizvodi pospanost. Koncentracija melatonina u krvi je odsutna ili nemerljiva tokom dana. Svetlost, pinealna žlezda i melatonin regulišu ciklus spavanja i svako narušavanje dovodi do disfunkcija.   Ključne reči: biološki ritmovi. endogeni časovnik, pineala žlezda, melatonin