DIJAGNOSTIKA KARDIOVASKULARNIH BOLESTI KOD BOLESNIKA SA REUMATOIDNIM ARTRITISOM, PRIMARNIM SJÖGRENOVIM SINDROMOM, SISTEMSKOM SKLEROZOM I SISTEMSKIM ERITEMSKIM LUPUSOM - Vasilev, Vladimir; Bošković, Nikola; mehmedbegovic, zlatko; Radivčev, Aleksandar; Ristić, Arsen (Medicinski podmladak, 2021)
Kardiovaskularne bolesti (KVB) predstavljaju vodeći uzrok mortaliteta u svetu i najčešći vid komorbiditeta kod bolesnika sa sistemskim eritemskim lupusom (SLE), primarnim Sjögrenovim sindromom (SjS), sistemskom sklerozom (SSc) i reumatoidnim artritisom (RA). Hronična inflamacija u reumatskim bolestima može uticati na ubrzani razvoj KVB. Iako su faktori rizika za razvoj KVB u opštoj populaciji detaljno ispitivani i danas dobro poznati, kod pacijenata sa hroničnim reumatskim bolestima do sada nisu precizirani specifični faktori rizika za razvoj KVB, kao i njihova veza sa tradicionalnim faktorima rizika, čime bi se objasnila povećana incidenca KVB kod ovih bolesnika.Bolesnici sa hroničnim reumatološkim oboljenjima (RA, SLE, SjS i SSc) imaju povećan rizik za nastanak i koronarne i karotidne aterosklerotske bolesti. Sa povećanjem brojnosti svetske populacije koja boluje od reumatoidnih autoimunih oboljenja u svetu, i time povećanim morbiditetom i mortalitetom adekvatna dijagnostička strategija za detekciju koronarne bolesti i stratifikacija rizika za njihov razvoj je svakako neophodna. Funkcionalne tehnike su lako dostupne i mogu da dokažu prisustvo ishemije. Tokom poslednjih godina sve veća pažnja se poklanja anatomskim tehnikama koje određuju stepen ateroskleroze. Do sada je poznat mali broj studija koji ukazuju na dijagnostičku tačnost i značaj funkcionalnih i anatomskih tehnika kod pacijenata sa autoimunim reumatskim bolestima. Prednost anatomskih tehnika ogleda se u direktnoj vizuelizaciji, bilo opstruktivne ili neopstruktivne (subkliničke) koronarne bolesti, dozvoljavajući detekciju ateroskleroze u ranom subkliničkom stadijumu. Međutim, informacije o hemodinamskim konsekvencama detektovanih promena ostaju i dalje nepoznate bez funkcionalnog testiranja. Kod asimtomatskih pacijenata sa autoimunim reumatskimoboljenjima, studije su pokazale povišenu prevalencu neme ishemije i ateroskleroze i time predložile skrining u opštoj populaciji. Na nesreću postoji mali broj prospektivnih studija koje su se bavile ispitivanjem poboljšane prognoze bazirane na skriningu. Zbog toga je jako bitno da se sprovedu velike prospektivne studije u smislu ispitivanja prediktivnih markera pojave i razvoja koronarnih oboljenja kod pacijenata sa autoimunim reumatoidnim oboljenjima.
Keywords: koronarna bolest; reumatske bolesti; kardiovaskularna dijagnostika; kardiovaskularni rizik