HRONIČNE POSTIRADIJACIONE PROMENE MOZGA NAKON IRADIJACIJE ENDOKRANIJUMA - Mudrić, Maja B; Boban, Jasmina (Medicinski podmladak, 2019)
Sažetak Uvod: Iradijacija predstavlja sastavni deo terapije kod maligniteta mozga, koji u velikoj meri unapređuje i produžava život obolelih. Postiradijacione komplikacije su česte, podeljene na akutne, rane odložene i kasne, i u velikoj meri zavise od primenjene doze zračenja. Materijal i metode: Ovom retrospektivnom studijom je obuhvaćeno 41 ispitanika oba pola. Istraživanje je sprovedeno u Centru za imidžing dijagnostiku, Instituta za onkologiju Vojvodine, sa korišćenjem podataka iz baze podataka BIRPIS. Magnetnorezonantno snimanje glave se sastojalo iz sledećih sekvenci: T2 aksijalni, FLAIR aksijalni, T1 prekontrastni aksijalni, SWI tomogrami i T1 aksijalni 3D MP-RAGE postkontrastni tomogrami. Posmatrane promene su: kavernom, angiom, glioza, aneurizma, hemoragija, hidrocefalus i drugo. Za obradu podataka su korišćene metode deskriptivne statistike. Rezultati: Najzastupljenija promena u ovoj studiji je glioza (92.68%), zatim kavernom (53.65%), hidrocefalus (26.83%) i angiom (21.95%). Hemoragija i aneurizma nisu pronađene u uzorku. Dilatirani perivaskularni prostori se javljaju kod 80% pacijenata i predstavljaju do sada još neopisan nalaz u hroničnim postiradijacionim sekvelama. Zaključak: Pretpostavlja se da kasne postiradijacione sekvele nastaju kao interakcija vaskularne i parenhimalne disfunkcije. Obzirom da na visoku učestalost dilatiranih perivaskularnih prostora u tretiranoj beloj masi, razumno je pretpostaviti da je deo promena povezan i sa neuroinflamatornim promenama. Ključne reči: magnetnorezonantni imidžing; mozak; postiradijacione promene;