Histomorfološke promene kože nakon hirurške intervencije - Neorčić, Martin; Fejsa Levakov, Aleksandra (Medicinski podmladak, 2022)
Uvod: Proces zarastanja rane idealno je posmatrati na neinficiranoj hirurškoj rani nastaloj per primam intentionem. Ovaj proces obeležen je stvaranjem granulacionog tkiva, migracijom i proliferacijom fibroblasta, angiogenezom i stvaranjem ekstacelularnog matriksa. Granulaciono tkivo se postupno zamenjuje vezivnim tkivom ožiljka i najčešće se taj proces okončava u periodu 3 do 4 nedelje od nastanka rane. Zarastanje se završava u toku 6. nedelje i novostvoreno tkivo ima približno 90% čvrstoće kao okolna koža. Cilj rada je ispitivanje histomorfoloških promena kože u procesu zarastanja rane koja je nastala per primam intentionem. Materijal i metode: Formirano je šest grupa na osnovu starosti rane. U svakoj grupi su posmatrane promene na epidermisu, kolagenim vlaknima, fibroblastima, kapilarima i inflamatornom infiltratu. Preparati su bojeni hematoksilin-eozinom, trihromom po Maloriju (Mallory), impregnacijom srebrom po Gemeriju (Gömöri) i imunohistohemijskim metodama na: CD31, kolagen IV i h-kaldezmon. Rezultati: Posmatrajući preparate kože u različitim stadijumima zarastanja rane uočene su histomorfološke promene koje mogu biti opisane hronološki. Za svaku grupu preparata su izabrani reprezentativni preparati sa jasno prikazanim rezom i jasnim histomorfološkim promenama za odgovarajući period. Zaključak: Nakon hirurške intervencije dolazi do zarastanja kože i stvaranja ožiljka koji se histomorfološki razlikuje u odnosu na okolnu intaktnu kožu. Mikroskopski posmatran preparat ožiljka ukazuje na promene u arhitektonici kolagenih vlakana, gubitak kožnih adneksa, te na zadebljali epidermis.